Справа №: 398/3487/17
провадження №: 1-кс/398/534/17
УХВАЛА
Іменем України
"20" жовтня 2017 р. слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , скаржника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Олександрії скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора Олександрійської місцевої прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення,

встановив:
До суду надійшла скарга ОСОБА_4 , у якій вона посилається на те, що 4 жовтня 2017 року ОСОБА_4 подала заяву до Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області про вчинення Войнівським сільським головою ОСОБА_5 як службовою особою Войнівської територіальної громади, з мотивів помсти за активну громадську позицію батька скаржника ОСОБА_6 . 22 вересня 2017 року ОСОБА_5 , діючи з перевищенням меж наданих йому повноважень, визначених ст.42 Закону України від 21.05.1997 №280/97-ВР Про місцеве самоврядування в Україні, а саме: видачі та підписання листа №169 Войнівської сільської ради, за змістом якого протиправно, безпідставно оголошено ОСОБА_5 замість керівника Войнівського ДНЗ Веселка скаржнику, як вихователю цього закладу догану нібито за допущені ОСОБА_4 порушення законодавства про благодійні внески, чим допущено інше грубе порушення законодавства про працю, тобто кримінальне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 172 КК України. Проте, аналізуючи зміст листа за підписом керівника Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області від 04 жовтня 2017 року №51, який отримала ОСОБА_4 стало їй відомо, що заява скаржника від 04.10.2017 року була направлена до Олександрійського районного відділення ВП ГУНП в Кіровоградській області. У зв`язку з цим ОСОБА_4 просить зобов`язати прокурора Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області внести до ЄРДР відомості, які викладенні у її заяві від 4 жовтня 2017 року по факту вчинення Войнівським сільським головою ОСОБА_5 як службовою особою Войнівської територіальної громади з мотивів помсти за активну громадську позицію батька скаржника, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 діючи з перевищенням наданих йому повноважень, визначених ст. 42 Закону України Про місцеве самоврядування, а саме: видачі та підписання листа №169 Войнівської сільської ради, за змістом якого протиправно, безпідставно оголошено ОСОБА_5 замість керівника Войнівського ДНЗ Веселка ОСОБА_4 , як вихователю цього закладу догану, нібито за допущені скаржником порушення законодавства про благодійні внески, чим допущено інше грубе порушення законодавства про працю, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172 КК України.

У судовому засіданні ОСОБА_4 підтримала свою скаргу та просила її задовольнити із зазначених у ній підстав.

Прокурор у судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги оскільки вона не стосується дій прокурора, прокуратура не є суб`єктом дії, яка оскаржується, тобто внесення відомостей про злочин до ЄРДР. Саме тому заява ОСОБА_4 відповідно до ЗУ Про звернення громадян була направлена прокурором для розгляду до Олександрійського районного відділення поліції. За отриманою прокурором у телефонній розмові від органу поліції інформацією, розгляд заяви ОСОБА_4 триває, станом на 18 жовтня слідчий поліції не вбачав підстав для внесення відомостей, зазначених у цій заяві, до ЄРДР, а матеріали заяви передані дільничому поліції для розгляду і проведення перевірки згідно ЗУ Про звернення громадян. Окрім цього, прокурор зазначив, що заява ОСОБА_4 не містить короткого викладу обставин, які вказують на вчинення злочину, у ній відсутні відомості про завдану діями сільського голови шкоду, яка є ознакою істотного порушення законодавства про працю, а також відсутні підстави для висновку про те, що сільський голова не мав права видавати такий наказ про винесення догани і перевищив цим свої повноваження. Питання про законність дій сільського голови на думку прокурора слід вирішувати у судовому порядку.

Суд, заслухавши учасників провадження, дослідивши матеріали скарги, дійшов висновку про те, що скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

На підставі наданих матеріалів суд встановив, що 4 жовтня 2017 року ОСОБА_4 подала заяву до Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області, у які зазначила про вчинення Войнівським сільським головою ОСОБА_5 як службовою особою Войнівської територіальної громади з мотивів помсти за активну громадську позицію батька скаржника ОСОБА_6 злочину, а саме іншого грубого порушення законодавства про працю, тобто кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 172 КК України. Злочин за доводами заяви ОСОБА_4 полягав у незаконній на думку заявника видачі і підписанні 22 вересня 2017 року листа №169 Войнівської сільської ради, за змістом якого протиправно, безпідставно оголошено ОСОБА_5 , замість керівника Войнівського ДНЗ Веселка скаржнику як вихователю цього закладу догану нібито за допущені нею порушення законодавства про благодійні внески, чим допущено інше грубе порушення законодавства про працю, тобто кримінальне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 172 КК України.

Скаржником також наданий лист Олександрійської місцевої прокуратури від 4 жовтня 2017 року №51 відповідно до якого матеріали за скаргою ОСОБА_4 передані до Олександрійського районного відділенння ВП ГУНП в Кіровоградській області для організації розгляду та прийняття рішення відповідно до вимог чинного законодавства.

На підставі пояснень прокурора судом також встановлено, що правовою підставою для передання заяви ОСОБА_4 на розгляд до Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області були норми ЗУ Про звернення громадян, а орган поліції на час розгляду справи не вніс відомості за заявою ОСОБА_4 до ЄРДР.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) та розпочати розслідування.

Відповідно до ч.4 зазначеної статті слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Відповідно до ч.7 зазначеної статті якщо відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені прокурором, він зобов`язаний невідкладно, але не пізніше наступного дня, з дотриманням правил підслідності передати наявні у нього матеріали до органу досудового розслідування та доручити проведення досудового розслідування.

Враховуючи встановлені у справі обставини, суд дійшов висновку про те, що прокурор Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області порушив зазначені вимоги ст. 214 КПК України та допустив бездіяльність при розгляді заяви ОСОБА_4 про вчинення злочину.

КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень. Разом з тим, слід враховувати, що на цьому етапі розвитку правових відносин стосовно ймовірного вчинення діяння, відповідальність за яке встановлена КК України, не достатньо об`єктивних відомостей навіть для попередньої констатації наявності або відсутності ознак складу злочину. Заява ОСОБА_4 формально відповідає вимогам ч.1 ст.214 КПК України, оскільки містить повідомлення про обставини, які за доводами заявника можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Разом з тим, за зазначеною заявою ОСОБА_4 прокурор Олександрійської місцевої прокуратури, порушивши вимоги, передбаченні ч. 1, 4, 7 ст. 214 КПК України, не вніс відомості за заявою ОСОБА_4 до ЄРДР, а направив вказану заяву до Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області для організації розгляду прийняття рішення відповідно до вимог чинного законодавства, що не передбачено нормами КПК України.

Також суд вважає необхідним наголосити на тому, що проведення прокурорм або органом досудового розслідування перед внесенням відомостей до ЄРДР попередньої перевірки фактів, зазначених у заяві про злочин порушує вимоги ст. 214 КПК України. Така перевірка згідно норм чинного КПК України неможлива поза процедурою досудового розслідування, яка починається з внесення відомостей заяви про злочин у ЄРДР. Зокрема і висновки про те, чи дійсно мала місце подія злочину за викладених у заяві ОСОБА_4 обставин, які особи причетні до можливого злочину і чи є у їх діях склад злочину, слідчому та прокурору слід робити за результатами проведення досудового розслідування. Норми частин 1, 4, 7 цієї статті передбачають обов`язок прокурора незалежно від підслідності злочину внести відомості заяви про злочин до ЄРДР не пізніше 24 годин з моменту її надходження і вже після цього за наявності відповідних підстав передати наявні у нього матеріали до органу досудового розслідування та доручити проведення досудового розслідування. Зазначені вимоги закону прокурор не виконав.

На окрему увагу заслуговує питання застосування до відповідних правовідносин Закону України «Про звернення громадян». Варто враховувати, що цей нормативно-правовий акт має свою мету і певним чином урегульовує питання взаємодії громадян з державними органами, у тому числі з органами, уповноваженими на здійснення досудового розслідування. Водночас слід зробити застереження щодо недопустимості підміни нормами цього закону положень, які визначають порядок реагування державних органів на одержання інформації про вчинені кримінальні правопорушення.

Так, відповідно до преамбули Закону України «Про звернення громадян» він регулює питання практичної реалізації громадянами України наданого їм Конституцією України права вносити в органи державної влади, об`єднання громадян відповідно до їх статуту пропозиції про поліпшення їх діяльності, викривати недоліки в роботі, оскаржувати дії посадових осіб, державних і громадських органів. Закон забезпечує громадянам України можливості для участі в управлінні державними і громадськими справами, для впливу на поліпшення роботи органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, для відстоювання своїх прав і законних інтересів та відновлення їх у разі порушення.

Водночас, якщо особа звертається із певним документом до органів, відповідальних за реалізацію завдань кримінального провадження, пов`язаних із вчиненням, на її думку, кримінального правопорушення, то таке звернення недопустимо розцінювати як таке, в якому реалізується право особи на внесення пропозицій стосовно вдосконалення роботи органів досудового розслідування, викриття недоліків у їх роботі або як прояв участі у державних справах. Також неправильно (з цих же міркувань) розглядати заяви, які, на думку уповноважених суб`єктів органів досудового розслідування, містять відомості про кримінальне правопорушення, за правилами ст. 214 КПК України, а які таких відомостей не містять, за правилами Закону України «Про звернення громадян», оскільки така ознака не може використовуватись як розмежувальна для цих двох видів звернень.

З наведених підстав суд визнає протиправною бездіяльність прокурора Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення за заявою ОСОБА_4 до ЄРДР

Керуючись ст.ст. 214, 303-307, 309 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:
Скаргу ОСОБА_4 задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність прокурора Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області, яка полягає у невнесенні викладених у заяві ОСОБА_4 від 4 жовтня 2017 року відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Зобов`язати прокурора Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_4 від 4 жовтня 2017 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1