Справа № 296/9410/17
УХВАЛА
Іменем України
28 листопада 2017 року м.Житомир
Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , представника потерпілого ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_7 , розглянувши клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного:
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Мінськ, Білорусії, громадянки України, з вищою освітою, одруженої, що утримує неповнолітню дитину, не працюючої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,
що підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

28 листопада 2017 року старший слідчий в ОВС СУ ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_8 звернувся в суд з клопотанням, погодженим прокурором відділу прокуратури Житомирської області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_7 ..
З матеріалів клопотання вбачається, що СУ ГУ НП в Житомирській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню внесеному 26 листопада 2017 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001181, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.
Досудовим слідством встановлено, що 26.11.2017 року близько 08 години, між ОСОБА_7 та ОСОБА_9 , які перебували у приміщені будинку АДРЕСА_1 , на ґрунті особистих неприязних відносин виник конфлікт у ході якого у ОСОБА_7 виник злочинний умисел направлений на вчинення умисного вбивства ОСОБА_9 .. Реалізуючи свій злочинний умисел направлений на вчинення умисного вбивства ОСОБА_9 , ОСОБА_7 привела у готовність, невстановлену у ході проведення досудового розслідування, вогнепальну зброю із якої здійснила декілька пострілів по тулубу останнього. Не припиняючи свої злочинні дії направлені на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, ОСОБА_10 взяла до рук електричну праску якою нанесла декілька ударів по голові ОСОБА_9 . Внаслідок отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_9 помер.
Слідчим відділенням Житомирського відділу поліції Житомирського ВП ГУ НП в Житомирській області 26 листопада 2017 року о 13 год. 30 хв. ОСОБА_7 було затримано, в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні даного кримінального правопорушення.
27.11.2017 прокуратурою Житомирської області досудове розслідування у кримінальному провадженні доручено СУ ГУ НП в Житомирській області. Підозру про вчинення злочину, за ознаками, передбаченими ч. 1 ст. 115 КК України ОСОБА_7 повідомлено 27 листопада 2017 року. Допитана в якості підозрюваної ОСОБА_7 надала показання про те, що вона нанесла удари та здійснила постріли у ОСОБА_9 під час спільної бійки.
У судовому засіданні слідчий, прокурор і представник потерпілого клопотання підтримали, і просили застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.
Адвокат і підозрювана проти клопотання заперечували, просили обрати менш суворий запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.
Заслухавши виступи учасників судового процесу, вивчивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
За вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до приписів ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
На підтвердження обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованого їй кримінального правопорушення, слідчий посилається на зібрані органом досудового розслідування докази, а саме: протокол огляду місця події від 26.11.2017 в ході якого оглянуто ділянку місцевості неподалік від будинку АДРЕСА_3 , де було виявлено та вилучено поліетиленовий пакет із частинами футболки та светра; протокол огляду місця події від 26.11.2017 у ході якого оглянуто маніпуляційний кабінет КУЦРЛ, по вул. Сквирське Шосе, 3 у с. Станишівка, Житомирського району, де було вилучено відстріляну кулю; протокол затримання ОСОБА_7 у порядку ст. 208 КПК України від 26.11.2017; протокол огляду місця події від 26.11.2017 відповідно до якого оглянуто труп ОСОБА_9 і зафіксовано наявні тілесні ушкодження; протокол обшуку домоволодіння АДРЕСА_1 у ході якого було зафіксовано обстановку у будинку та домоволодінні; протоколи допиту свідків - ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 ; протокол огляду місця події від 26.11.2017, відповідно до якого в ході огляду службового кабінету Житомирського ЖРВП вилучено одяг ОСОБА_9 ; протокол огляду місця події від 26.11.2017, відповідно до якого в ході огляду службового кабінету Житомирського ЖРВП вилучено мобільний телефон ОСОБА_9 ; протокол огляду місця події від 26.11.2017, відповідно до якого оглянуто ділянку місцевості неподалік від будинку АДРЕСА_4 , де було виявлено та вилучено жіночий светр та штани; протокол огляду предметів від 27.11.2017, яким оглянуто аудіозапис виклику ОСОБА_9 працівників поліції; протокол допиту підозрюваної ОСОБА_7 від 27.11.2017; протокол проведення слідчого експерименту за участю підозрюваної ОСОБА_7 від 27.11.2017 із застосуванням відеозапису.
Частиною 5 статті 9 КПК України передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Тому для вирішення питання про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_19 , слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, йдеться про «розумну підозру» у вчиненні кримінального злочину, де передбачено як необхідну передумову «наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин» (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).
В ході розгляду справи, слідчий суддя дійшов висновку, що представлені слідством, разом із клопотанням, вищенаведені матеріали, зібрані органом досудового розслідування на підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_7 , дійсно вказують на можливу її причетність до вчинення інкримінованих їй дій. Обґрунтованість такої підозри підтверджується наявними у даному кримінальному провадженні фактичними даними, зокрема дослідженими, в ході розгляду даного клопотання вищевказаними доказами, підстав для визнання яких недопустимими на даний час немає.
Таким чином, в ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, дане слідчим клопотання відповідає вимогам ст. ст. 183, 184 КПК України.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_7 слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
З огляду на це, при вирішення даного клопотання слідчим суддею враховувалось, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років і тому під загрозою покарання може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, про що свідчить той факт, що остання не повідомила про подію до правоохоронних органів та зникла з місця події з метою уникнення покарання за вчинений злочин. Крім цього підозрювана може незаконно впливати на потерпілого, а саме родичів загиблого ОСОБА_9 , свідків, які допитані в ході досудового розслідування, зокрема на свою малолітню доньку та сусідів в с. Зарічани. Також остання може знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а саме одного із знарядь злочину, місце знаходження якого до цього часу не встановлене.
Згідно п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. Як вказувалось вище, санкція ч.1 ст.115 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
З огляду на викладене, розглянувши клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилалася слідчий у клопотанні, і прокурор в ході його розгляду, дають підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_7 під загрозою притягнення до кримінальної відповідальності та подальшого відбуття покарання, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого та інших учасників у цьому кримінальному провадженні.
Згідно даних, що характеризують особу підозрюваної, встановлених в ході розгляду клопотання, ОСОБА_7 зареєстрований і проживає на території Житомирської області, перебуває у зареєстрованому шлюбі, утримує неповнолітню дитину, тобто має стійкі (сталі) соціальні зв`язки, в більшості позитивно характеризується. Однак, з врахуванням встановлених обставин справи, наявність вказаних обставин не може вважатись стримуючим фактором від порушень зобов`язань в разі застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж вимагається слідчим і прокурором.
Разом з тим, слідчий суддя вважає, що при розгляді клопотання необхідно у повній мірі враховувати вимоги кримінального процесуального законодавства України, практики Європейського суду з прав людини, забезпечення не тільки прав підозрюваного, а й високих стандартів охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Забезпечення таких стандартів вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Таким чином, щоб вирішити питання про застосування запобіжного заходу у відповідності до вимог міжнародного та національного законодавства, необхідно належним чином оцінити характер справи, тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення, та наслідки вчинення протиправних діянь.
Виходячи із вищезазначених доведених у ході розгляду клопотання обставин, слідчий суддя, на підставі наданих матеріалів кримінального провадження переконується, що більш м`який запобіжний захід щодо ОСОБА_7 буде недостатнім для запобігання ризикам, які навели слідчий і прокурор.
Тому, окрім вищезазначеного, враховуючи також характер і тяжкість злочину, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_7 , слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Доводи захисника і самої підозрюваної про можливість обрання останній іншого, більш м`якого запобіжного заходу не підтверджені доказами.
Між тим, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
Частинами 4, 5 ст.182 КПК України визначено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості; від одного до двадцяти розмірів мінімальної заробітної плати; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів мінімальної заробітної плати; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, від вісімдесяти до трьохсот розмірів мінімальної заробітної плати. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів мінімальної заробітної плати відповідно.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваній розмір застави.
Враховуючи матеріальне становище підозрюваної виключно в межах представлених в ході розгляду матеріалів, тяжкість правопорушення у вчиненні якого вона підозрюється, слідчий суддя вважає за необхідне визначити ОСОБА_7 заставу у межах 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків.
Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваної альтернативний запобіжний захід у виді застави, вважаю за необхідне відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на неї такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому зареєстрований (проживає) без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у тому числі свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.
Відповідно до ч.4 ст.202 КПК підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває ОСОБА_7 відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 183, 193, 194, 196, 197, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУ НП в Житомирські області ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 задовольнити.
Застосувати відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Житомирському слідчому ізоляторі в межах строку тримання під вартою, передбаченого ч.1 ст.197 КПК України - 60 діб, який обчислювати з часу затримання ОСОБА_7 , тобто з 13 годин 30 хвилин 26.11.2017 року.
Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання обов`язків, визначених КПК України, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Корольовського районного суду м. Житомира.
Розмір застави ОСОБА_7 визначити у межах 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 134720 (сто тридцять чотири тисячі сімсот двадцять) грн..
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави наступні обов`язки:
1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду із встановленою періодичністю;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому зареєстрований (проживає) без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у тому числі свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_7 , що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі установи виконання покарань.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього обвинуваченого під вартою.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Оголошення повного тексту ухвали відбудеться 30.11.2017 р. о 14 год. 00 хв..
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Житомирської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1