гСправа № 358/112/18 Провадження № 1-кс/358/59/18
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 березня 2018 року м. Богуслав

Слідчий суддя Богуславського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Богуславського відділу Кагарлицької місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді особисте зобов`язання відносно,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с.Козинці, Бородянського району Київської області, громадянки України, не одруженої, не маючої на утриманні неповнолітніх дітей, студентки денної форми навчання 1 курсу навчально-наукового юридичного інституту Національного авіаційного університету, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

якій оголошено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.187 КК України по матеріалам досудового розслідування за № 0000044 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.01.2018 року,

В С Т А Н О В И В:
01 березня 2018 року захисник ОСОБА_4 в інтересах підозрюваної ОСОБА_5 звернулася до слідчого судді з клопотанням про зміну запобіжного заходу відносно її підзахисної у виді тримання під вартою на особисте зобов`язання.

В клопотанні захисник зазначає, що ухвалою слідчого судді Богуславського районного суду Київської області від 29 січня 2018 року задоволено клопотання старшого слідчого Богуславського відділення поліції Миронівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 та застосовано відносно підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Обгрунтовуючи підстави щодо зміни запобіжного заходу захисник зазначає, що під час обрання запобіжного заходу щодо її підзахисної було вчинено ряд процесуальних порушень зі сторони органу досудового розслідування та слідчого судді ОСОБА_1 .

Вважає, що під час обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 були грубо порушені норми матеріального та процесуального права, не досліджені в повному обсязі матеріали, якими обґрунтовуються підозра у вчиненні кримінального правопорушення, тощо.

На момент звернення з цим клопотанням до суду відпали будь-які ризики, передбачені ст.177 КПК України, що давали б підстави утримувати її підзахисну під вартою.

Так, підозрювана є особою молодого віку, проживала до моменту затримання та повідомлення про підозру з батьками, є несудимою, жодного разу не притягувалася за вчинення навіть адміністративного правопорушення. Відповідно, переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, тощо у ОСОБА_6 не є метою. Навіть якщо допустити, що ОСОБА_6 причетна до вчинення кримінального правопорушення у кримінальному провадженні №0000044, кваліфікувати її дії за ч.3 ст. 187 КК України немає жодних правових підстав та дана кваліфікація не підтверджена жодним чином зібраними доказами органом досудового слідства.

Після обрання запобіжного заходу, за участі ОСОБА_6 були проведені процесуальні дії без належного повідомлення захисника підозрюваної - адвоката ОСОБА_4 .

Під час затримання та обрання запобіжного заходу, органом досудового слідства та судом були повністю знівельовані основні засади здійснення кримінального судочинства, зокрема законність, верховенства права, забезпечення права на захист, рівність перед законом тощо.

Згідно з ч. 1 ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою... через підозру у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення.

З огляду на вимоги щодо процедури обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою встановлені КПК України, Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод та практикою Європейського Суду з прав людини, слідчий суддя при вирішенні вказаних питань зобов`язаний, в першу чергу, впевнитися в наявності обґрунтованої підозри, що свідчить про те, що певна особа, можливо, вчинила кримінальне правопорушення, у вчинення якого її підозрюють.

Разом з тим, слідчим суддею при розгляді клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 вказаний обов`язок не було виконано, чим було істотно порушено вимоги чинного кримінально-процесуального законодавства.

Ухвала слідчого судді Богуславського районного суду Київської області від 29.01.2018 року містить посилання на те, що наведені у клопотанні доводи та долучені докази вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 187 КК України. Однак, сторона захисту вважає, що матеріали кримінального провадження відносно ОСОБА_6 не містять даних, що підтверджують наявність «розумної підозри» в тому, що підозрювана причетна до вчинення «правопорушення» в розумінні ст. 5 § 1 (с) Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Крім того, захисник вважає, що підставами зміни запобіжного заходу щодо підозрюваної ОСОБА_6 є:

1. Під час затримання підозрюваної, органом досудового слідства не було повідомлено про її затримання та про місце її перебування близьким родичам та членам її сім`ї в порядку, передбаченому ч.4 ст. 208 та ст. 213 КПК України. Про затримання доньки мати - ОСОБА_7 дізналася лише 28.01.2018 року з повідомленням про час та дату обрання запобіжного заходу. Таким чином, на момент затримання, вручення підозри тощо, у підозрюваної та її близьких родичів була відсутня можливість залучити адвоката, який здійснював би захист ОСОБА_6 .

2. ОСОБА_6 є досить молодою та недосвідченою особою, їй 15.10.2017 року виповнилося лише 18 років.

3. Слідчим в порушення ч.1 ст.48 КПК України було рекомендовано та залучено адвоката, який здійснює професійну діяльність в м. Богуславі та постійно співпрацює зі слідством. Внаслідок надання останнім захисту, ОСОБА_6 визнала свою вину у злочині, який не вчиняла та неначебто розкаялася в цьому.

4. Слідчим суддею помилково встановлено, що підозрювана не проживає за місцем реєстрації з батьками, а відтак наявні ризики переховування від органів досудового слідства та вчинення нового злочину.

5. Слідчим суддею не було перевірено законність затримання моєї підзахисної, обґрунтованість підозри, вагомість доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, вік та стан здоров`я тощо.

Основною підставою для зміни запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є відсутність в діяннях ОСОБА_6 складу кримінального правопорушення, кваліфікованого органом досудового слідства за ч.3 ст. 187 КК України.

Згідно з матеріалами справи, додатками до клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та показаннями потерпілого ОСОБА_8 підтверджується, що проникнення до його будинку не було, він самостійно відчинив двері та впустив до будинку незнайому особу-чоловіка у чорній масці. Також показаннями потерпілого підтверджується, що жодних насильницьких дій щодо нього, жінка не вчиняла. Жінка була на вигляд 30 років, одягнена в червону балонову куртку до колін. При цьому, підозрюваною у провадженні є дівчина 18 років, яка проживала та проживає з батьками, навчається в університеті та підозрюється у злочині, якого не вчиняла. Таким чином, складу злочину, передбаченого ч.3 ст. 187 КК України у діях підозрювної відсутній.

З огляду на наведене, оскільки підозра про вчинення ОСОБА_6 інкримінованого кримінального правопорушення не може бути визнана «розумною» та «обґрунтованою», застосування запобіжного заходу у вигляді тримання ОСОБА_6 під вартою не буде переслідувати легітимну мету, а буде свавільним та свідчити про порушення найважливіших гарантій щодо дотримання прав та свобод людини, закріплених у нормах національного законодавства та міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Також захисник, посилається на те, що у даному кримінальному провадженні відсутні жодні об`єктивні дані, що підтверджували наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, відносно підозрюваної.

Як вбачається із оскаржуваної ухвали Богуславського районного суду Київської області від 29.01.2018 року (абз. 3 стор. 4 оскаржуваної ухвали) слідчим судом визнано доведеним наявність достатніх підстав вважати про існування обґрунтованих ризиків щодо переховування від органів досудового слідства або суду. При цьому, жодних доказів, наданих органом досудового слідства про наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, матеріали клопотання про застосування запобіжного заходу, не містять.

ОСОБА_6 не вчиняла дій, які б свідчили про її намір переховуватися від органів слідства чи суду.

Матеріалами кримінального провадження встановлено, що піозрювана має постійне місце проживання де проживає з батьками та малолітньою сестрою, навчається на 1 курсі Національного авіаційного університету. Зазначені обставини об`єктивно свідчать про те, що перебуваючи на волі, ОСОБА_6 не буде вчиняти дії, спрямовані на ухилення від належного виконання процесуальних обов`язків підозрюваної.

Крім того, матеріали кримінального провадження однозначно свідчать про те, що ОСОБА_5 не вчиняла спроб знищити, сховати або спотворити речі та документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

На момент розгляду цього клопотання, всі процесуальні дії органом досудового слідства були проведені - допитані свідки у провадженні, потерпілий, вилучені речові докази, які мають істотне значення для встановлення обставин інкримінованих кримінальних правопорушень, відповідно сховати або знищити такі докази підзахисна на даний момент фізично вже не може.

Таким чином, обов`язковим вбачається змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на особисте зобов`язання щодо її підзахисної ОСОБА_6 . Окрім того, відповідно до ст. 183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

В кримінальному провадженні відсутні об`єктивні дані, які б свідчили про те, що інший, більш м`який та не пов`язаний з позбавленням волі запобіжний захід, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Також захисник, посилається на стан здоров`я підозрюваної, який погіршується з кожним днем перебування в Київському слідчому ізоляторі.

Відповідно до довідки №31/022018, виданої лікарем Державного закладу «Поліклініка №2» Державного управління справами ОСОБА_9 від 20.02.2018р., ОСОБА_5 , було поставлено діагноз кіста лівого яєчника, больовий синдром, підозра на перитоніт, терміново направлена в стаціонар для оперативного лікування. Окрім того, генетиком ендокринологом Київської міської клінічної лікарні, доктором медичних наук ОСОБА_10 надано висновок про те, що у ОСОБА_6 виявлені аномалії генів, що регулюють систему ДНК та нуклеїнового обміну внаслідок дифузних змін сполучних тканин; необхідно терміново відновлювати зазначені порушення.

Вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний: здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування і судового розгляду, діяти відповідно до вимог кримінального процесуального закону, а тому слідчий суддя, має сумлінно виконувати обов`язки щодо загального захисту прав людини у порядку ст. 206 КПК.

Так, слідчий суддя зобов`язаний розглянути дане клопотання про зміну запобіжного заходу - тримання під вартою та застосувати норми основного акту законодавства України - Конституції України, практику Європейського суду з прав людини, а також матеріальні норми Кримінального кодексу України та процесуальне законодавство, внаслідок чого змінити запобіжний захід - тримання під вартою ОСОБА_6 на більш м`який запобіжний захід - особисте зобов`язання.

Захисник ОСОБА_4 в судовом засіданні підтримала своє клопотання, посилаючись на вищевказані обставини, наголошуючи на відсутність обгрунтованої підозри, невірну кваліфікацію дій підозрюваної, відсутності ризиків, на те, що всі слідчі дії вже проведені та на стан здоров`я її підзахисної, що дає підстави для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на любий більш м`який запобіжний захід.

Підозрювана ОСОБА_5 в судовом засіданні підтримала клопотання захисника та просила його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 при розгляді клопотання вважає його таким, що задоволенню не підлягає, з тих мотивів, що питання законності та обгрунтовності тримання під вартою підзрюваної ОСОБА_5 вже розглядалося Апеляційним судом Київської області за скаргою захисника ОСОБА_4 , і рішенням суду від 19.02.2018 року запобіжний захід у вигляді тримання під вартою залишено без змін. Крім того, прокурор наголосив на тому, що на даний час продовжують існувати ризики, перебачені ст.177 КК України. Твердження захисника про те, що підозрювана до вчинення злочину навчалася та проживала разом з батьками не відповідають дійсним обставинам та суперечить доказам, що знаходяться в матеріалах кримінального провадження. Також прокурор повідомив, що під час досудового розслідовання виявлено, що підзрювана ОСОБА_5 причетна до вчинення інших кримінальних правопорушень, які внесені до ЄРДР і по яким на даний час проводяться слідчі дії.

Старший слідчий СВ Богуславського відділення Миронівського відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області капітан поліції ОСОБА_11 в судовому засіданні пояснив, що по даному кримінальному провадженні не всі слідчі дії проведенні та вважає, що в разі зміни запобіжного заходу у виді тримання під вартою на більш м`який, на його думку, дасть можливість підозрюваній незаконно впливати на потерпілого та свідків, і вона може переховуватися та продовжити злочинну діяльність.

Свідки ОСОБА_12 та ОСОБА_7 в судовому засіданні охарактеризували дочку та повідомили про місце її проживання, навчання і стан її здоров`я.

Заслухавши учасників процесу, перевіривши їхні доводи матеріалами справи, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання захисника не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як передбачено ст.201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу.

Згідно з правилами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя повинен встановити підстави, передбачені ч. 2 ст. 177 КПК України для його застосування, а у даному випадку зміни, тобто наявність нових обставин, які не розглядалися слідчим суддею під час постановлення попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу щодо обґрунтованої підозри та ризиків.

При розгляді даного клопотання встановлено, що на теперішній час в провадженні Богуславського відділення поліції Миронівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області знаходиться кримінальне провадження за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.187 КК України, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 січня 2018 року за № 0000044.

26 січня 2018 року о 20 годині 00 хвилин, в присутності захисника та понятих була затримана ОСОБА_5 в порядку, передбаченому ст. 208 КПК України.

27 січня 2018 року о 16 годині 00 хвилин, ОСОБА_5 за участю захисника ОСОБА_13 вручено повідомлення про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.187 КК України.

28 січня 2018 року старший слідчий Богуславського ВП Миронівського ВП ГУНП в Київській області, за погодженням із прокурором, звернувся до Богуславського районного суду Київської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , посилаючись на те, що остання обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років, під час досудового розслідування встановлена наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу до ОСОБА_5 покладається необхідність запобігти спробам підозрюваної переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та продовжити злочинну діяльність, оскільки більш м`які запобіжні заходи не забезпечать виконання підозрюваною процесуальних обов`язків.

29 січня 2018 року ухвалою слідчого судді Богуславського районного суду Київської області до підозрюваної застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави на підставі ч.4 ст.183 КПК України.

02 лютого 2018 року захисник ОСОБА_4 звернулася до Апеляційного сду Київської області з апеляційною скаргою на ухвалу слідчого судді Богуславського районного суду Київської області від 29 січня 2018 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , посилаючись на те, що під час розгляду клопотання слідчого, слідчим суддею було недостатньо з`ясовано обставини, які мають значення для правильного вирішення питання про обрання запобіжного заходу, що в подальшому призвело до невідповідності висновків суду фактичним обставинам кримінального провадження та постановлення слідчим суддею незаконної ухвали.

Зокрема, захисник вказує про те, що висновок слідчого судді про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.187 КК України, не підтверджується матеріалами, доданими до клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу, на її думку в діях ОСОБА_5 відсутній склад злочину, передбачений ч.3 ст.187 КК України. Крім того, захисник стверджує про невідповідність клопотання слідчого вимогам п.п. 5, 6 ч.1 ст.184 КПК України щодо викладу обставин, на підставі яких слідчий дійшов висновку про наявність ризиків, зазначених у клопотанні, та обґрунтування неможливості запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. Зазначені обставини, на переконання захисника, не були доведені стороною обвинувачення і під час розгляду клопотання слідчим суддею, у зв`язку з чим слідчий суддя повинен був відмовити у задоволенні клопотання слідчого на підставі ч.2 ст.194 КПК України. Також, захисник зазначає про безпідставність визнаних доведеними слідчим суддею ризиків, зокрема здійснення спроб переховування підозрюваної від органів досудового розслідування та вчинення підозрюваною іншого злочину, так як підозрювана зареєстрована та постійно проживає разом з батьками, навчається у вищому навчальному закладі, що свідчить про міцність її соціальних зв`язків, а лише тяжкість можливого покарання за ч.3 ст.187 КК України не може обґрунтовувати ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.187 КПК України, при цьому, ризик вчинення ОСОБА_5 іншого злочину слідчим суддею взагалі не обґрунтований. Крім того, захисник вказує про відсутність обґрунтування в оскаржуваній ухвалі недостатності застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу для запобігання встановленим ризикам та виконання процесуальних обов`язків. На переконання захисника, ухвала слідчого судді від 29 січня 2018 року про застосування до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою постановлена на неповно з`ясованих обставинах справи, висновки суду, викладені у зазначеній ухвалі, об`єктивно не підтверджуються доказами, дослідженими під час розгляду клопотання слідчого, а тому вказана ухвала підлягає безумовному скасуванню з постановленням нової ухвали про відмову у задоволенні клопотання слідчого про застосування до її підзахисної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

19 лютого 2018 року ухвалою Апеляційного суду Київської області апеляційну скаргу захисника залишено без задоволення, а ухвалу слідчого судді Богуславського районного суду Київської області від 29 січня 2018 року про застосування до ОСОБА_5 , підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.187 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, залишено без змін.

26 лютого 2018 року захисник ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді Богуславського районного суду Київської області з клопотанням про зміну запобіжного заходу відносно підозрюваної ОСОБА_5 у виді тримання під вартою на особисте зобов`язання, яке зареєстровано в суді 01 березня 2018 року.

Аналізуючи наведене вище, слідчий суддя, врахувавши тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_5 , конкретні обставини кримінального провадження, дані щодо особи підозрюваної, дійшов до висновку про відсутність підстав для зміни запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 , оскільки забезпечити її належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам можливо із застосуванням запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

У поданому клопотанні захисником не наведено обставин, які б підтверджували об`єктивність доводів, які б слугувати підставами для зміни раніше обраного запобіжного заходу.

При обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею враховано надані захисником медичні довідки щодо стану здоров`я підозрюваної, однак з даних довідок не вбачається, що ОСОБА_5 по стану здоров`я не може утримуватися в умовах слідчого ізолятора.

Щодо посилань захисника про те, що органом досудового слідства не вірно кваліфіковані дії та не доведено вини ОСОБА_5 в інкримінованому їй злочину, та, що вона не вчиняла насильницьких дій щодо потерпілого, то слідчий суддя вважає, що питання встановлення наявності чи відсутності вини ОСОБА_5 в інкримінованому їй злочині буде вирішено у нарадчій кімнаті при постановлені вироку з наданням доказам правової оцінки і це не є підставою як для обрання так і для зміни будь-якого запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя вважає, що клопотання захисника є неаргументованим та таким, що не підлягає задоволенню, і тому не вбачає підстав для зміни підозрюваній запобіжного заходу з утримання під вартою на інший запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Порядок та перелік судових рішень, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку, чітко визначено та регламентовано ч.3 ст. 392 КПК України, де зазначено, що в апеляційному порядку можуть бути оскаржені ухвали слідчого судді у випадках, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст. 309 КПК України наведено перелік ухвал слідчого судді, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку під час досудового розслідування, та визначено, що скарги на інші ухвали слідчого судді оскарженню не підлягають і заперечення проти них можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді. До таких інших ухвал слідчого судді відноситься і ухвала про відмову у задоволенні клопотання сторони захисту про зміну підозрюваному запобіжного заходу з тримання під вартою на інший запобіжний захід фактично не застосовується.

Такий висновок узгоджуєються із змістом інформаційних листів Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 1640/0/4-12 від 09.11.2012 року та № 10-1717/0/4-12 від 21.11.2012 року, в яких приведено вичерпний перелік всіх судових рішень, які за КПК України 2012 року, можуть бути оскаржені в апеляційному порядку, та приведено перелік осіб, які мають право на апеляційне оскарження. В цих листах даних про можливість оскарження в апеляційному порядку рішення слідчого судді про відмову у задоволенні клопотання про зміну підозрюваному запобіжного заходу, тобто рішення, постановленого в порядку ст. 201 КПК України, не міститься.

В підтвердження цьому Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п. 20 свого листа № 223-558/0/4-13 від 05.04.2013 року зазначив, що перелік ухвал слідчого судді суду першої інстанції, які підлягають оскарженню в апеляційному порядку, визначено частинами 1 і 2 ст. 309 КПК України, цей перелік є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Отже, ухвала слідчого судді про відмову у задоволенні клопотання захисника про зміну підозрюваної запобіжного заходу, постановленого в порядку ст. 201 КПК України, за яким не змінюється становище підозрюваної шляхом застосування іншого запобіжного заходу, не входить до переліку ухвал, які підлягають оскарженю в апеляційному порядку.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 201, 331 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну підозрюваній ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді особисте зобов`язання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Текс повної ухвали оголошено 21 березня 2018 року в залі судових засідань №3 Богуславського районного суду Київської області.

Слідчий суддя ОСОБА_1