Справа № 708/170/18
Номер провадження №1-кс/708/9/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 лютого 2018 року

Слідчий суддя Чигиринського районного суду Черкаської області в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника- ОСОБА_5 ,

підозрюваного- ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання начальника СВ Чигиринського ВП Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області, майора поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та АДРЕСА_1 , освіта середня, не одруженого, в силу ст. 89 КК України не судимий,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді звернувся начальник СВ Чигиринського ВП Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області, майор поліції ОСОБА_4 за погодженням з начальником Чигиринського відділу Смілянської місцевої прокуратури ОСОБА_3 з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 .

Клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_6 20 лютого 2018 року о 08:00 годині, незаконно, всупереч волі власника, проник до домоволодіння за адресою АДРЕСА_2 , в якому проживає ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відкрито, очевидно, зухвало і свідомо не зважаючи на присутність останньої із застосуванням насильства, що виразилось у нанесенні тілесних ушкоджень у вигляді забою грудного відділу хребта, ЗЧМТ, струсу головного мозку, заволодів особистим майном ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка являється матір`ю останньої, а саме грошовими коштами в сумі 1500 гривень, після чого з викраденими грошовими коштами зник, чим заподіяв ОСОБА_8 матеріальних збитків на вказану суму.

Таким чином, ОСОБА_6 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України грабіж, поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, поєднаний із проникненням у житло.

20 лютого 2018 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 о 17:00 годині був затриманий у порядку ст.208 КПК України та 21 лютого 2018 р оку йому було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.
Враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_6 вчинив тяжкий злочин, тому згідно ч. 5 ст. 183 КПК України наявність ризиків, пердбачених пунктами 1-4 ст. 177 КПК України слідчий звернувся з даним клопотанням.

У судовому засіданні слідчий підтримав дане клопотання.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав та просив обрати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, обравши при цьому більш м"який запобіжний захід - домашній арешт, оскільки підозрюваний має постійне місце реєстрації в с. Вершаці Чигиринського району Черкаської області, має на утриманні малолітню дитину 2011 року народження.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши слідчого, прокурора, захисника, пояснення підозрюваного, слідчий суддя надходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно ст. 29 Конституції України та ст.ст.176,177,178 КПК України, право на свободу і особисту недоторканість є одним із найбільш значущих прав людини. Слід враховувати те, що обираючи запобіжний захід - тримання під вартою, обмежуються конституційні права і свободи особи, ще до визнання її винуватою у вчиненні злочину, а запобіжний захід у виді тримання під вартою є винятковим і найбільш суворим запобіжним заходом, застосовується лише тоді, коли є всі підстави вважати, що інші менш суворі запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і належної поведінки останнього.

Застосування запобіжного заходу з іншою метою не допускається.

Крім того, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчим суддею враховуються вимоги п.п. 3,4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Європейський суд з прав людини по справі «Бойченко проти Молдови» від 11.07.2006 року також зазначав: «Одне тільки посилання судів на відповідну норму закону без вказання підстав, з яких вони вважають обґрунтованими твердження про те, що ніби заявник може перешкоджати провадженню в справі, переховуватись або скоювати нові злочини, не є достатнім для ухвалення рішення про тримання заявника під вартою».

Так, 20 лютого 2018 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 був затриманий у порядку ст.208 КПК України, де 21.02.2018 було повідомлено про підозру за ч. 3 ст. 186 КК України - грабіж, поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, поєднаний із проникненням у житло.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а прокурор, при розгляді клопотання, дійсно довели про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, але не довели суду наявність достатніх даних, що існує ризик перешкоджати кримінальному провадженню,, де припущення як слідчого так і прокурора у судовому засіданні про можливість вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, переховуватись від органів досудового розслідування нічим не підтверджено та не є підставою для застосування до нього найсуворішого виду запобіжного заходу, як і те, що він дійсно підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, хоча не судимий у силу ст.89 КК України,але може вчинити інше кримінальне проравопорушення, офіційно не працює..

З огляду на викладені обставини, прокурором не доведено, що жоден з інших більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачене ним ст. 177 КПК України.

Так, у контексті ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що серйозність обвинувачення або суворість санкції інкримінованого злочину не може бути єдиною підставою для тримання особи під вартою.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 8 липня 2003 року, у справі № 1-23/2003, запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути застосований лише з мотиву тяжкості злочину, оскільки це суперечить Конституції України, відповідно до якої особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку та встановлено обвинувальним вироком суду (ст.29,62 Конституції України).

Тому, беручи до уваги правові позиції, викладені у рішенні ЄСПЛ у справі "Харченко проти України" про необхідність при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вирішувати питання про застосування альтернативного запобіжного заходу, з урахуванням даних про особу підозрюваного, а саме знаходження на утриманні малолітньої дитини ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , визнання вини частково, сприяння розкриттю злочину та встановлених обставин, передбаченихст.178 КПК України, суд дійшов висновку про необхідність відмови у задоволенні клопотання слідчого та застосування у даному кримінальному провадженні щодо ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді домашнього арешту цілодобово з покладанням на нього обов`язків відповідно до вимог ст. 194 КПК України та вважає, що саме цей запобіжний захід зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, що випливають зі змісту ст.177 КПК України.

Слідчим суддею враховується наявність доказів вчинення підозрюваним ОСОБА_6 кримінального правопорушення, можливість призначення покарання за ч. 3 ст. 186 КК України у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 8 років, його вік, стан здоров`я, майновий стан, попередні судимості, позитивну характеристику, наявність постійного місця реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , де також проживають його батьки та малолітній син.

Відповідно до ч.1 ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у виді домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на нього обов`язок на протязі 2 (двох) місяців прибувати до слідчого та суду за кожною вимогою, не відлучатися із населеного пункту без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти про зміну місця реєстрації та здати органам досудового розслідування закордонний паспорт.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178,181,183,184,395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання начальника СВ Чигиринського ВП Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області, ОСОБА_4 за погодженням з начальником Чигиринського відділу Смілянської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_6 - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Вершаці та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , освіта середня, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, запобіжний захід у виді домашнього арешту цілодобово, строком на 2 (два) місяці, за адресою: АДРЕСА_1 - до 21.04.2018 року.

Виконання ухвали направити працівникам органу Національної поліції за місцем реєстрації ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на протязі 2 (двох) місяців прибувати до слідчого та суду за кожною вимогою, не відлучатися із населеного пункту без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти про зміну місця реєстрації, здати органам досудового розслідування закордонний паспорт.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Черкаської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1