печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 березня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю представника власника майна адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 30 січня 2015 року у справі №757/3014/15-к в рамках кримінального провадження №0000090, -
В С Т А Н О В И В :
До провадження слідчого судді надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_5 в порядку ст. 174 КПК Українипро скасування арешту майна (коштів), які знаходяться на банківських рахунках № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 та № НОМЕР_7 відкритих ОСОБА_5 в ПУАТ «Фідобанк» (МФО 300175), накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 30 січня 2015 року у справі №757/3014/15-к в рамках кримінального провадження №0000090.

Обґрунтовуючи подане клопотання представник власника майна зазначає, що підстави, які передували накладенню арешту на майно відпали, оскільки, кримінальне провадження в рамках якого накладався арешт закрито, а особу у відношенні якої здійснювалось досудове розслідування звільнено від кримінальної відповідальності.

В судовому засіданні представник власника майна адвокат ОСОБА_6 клопотання підтримав та з підстав викладених у ньому просив його задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні проти того, що вказане кримінальне провадження закрито не заперечував.

Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, вивчивши клопотання та матеріали, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що згідно фабули кримінального правопорушення ОСОБА_7 у період з жовтня 2010 року по липень 2013 року перебуваючи на посаді Прем`єр-міністра України, діючи спільно та за попередньою змовою з Президентом України ОСОБА_8 , Прем`єр-міністром України ОСОБА_9 , головою Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України ОСОБА_10 , зловживаючи своїм службовим становищем, діючи всупереч інтересам служби, умисно, з корисливих мотивів та в інтересах ТОВ «ЕСУ», організували фінансування за рахунок державного бюджету України виконання робіт з побудови виділеної телекомунікаційної мережі спеціального призначення, які згідно договору купівлі-продажу від 11.03.2011 № КПП-582 покладено на ТОВ «ЕСУ», внаслідок чого заволодів майном державними коштами на загальну суму 220 мільйонів гривень. Такі дії ОСОБА_7 кваліфіковано за ч. 5 ст. 191 КК України.
30 січня 2015 року слідчим суддею Печерського районного суду міста Києва постановлено ухвалу у справі №757/3014/15-к про задоволення клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах другого слідчого відділу управління спеціальних розслідувань Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України ОСОБА_11 , про арешт майнау вказаному кримінальному провадженню, відповідно до якої накладено арешт на грошові кошти, які знаходяться на рахунках на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКППФО НОМЕР_8 ) відкритих у ПУАТ "Фідобанк (МФО 300175): №8115, №8115, №8115, №8115, № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 та № НОМЕР_7 .
Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 21 лютого 2018 року ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , від кримінальної відповідальності за ч. 2 ст. 367 КК України на підставі ст. 49 КК України звільнено, а кримінальне провадження закрито. У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна відмовлено, оскільки, в матеріалах кримінального провадження, що подані до суду в порядку розгляду клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності відсутні докази накладення арешту на майно, на підставі ухвал №№757/28744/16-к, 757/47186/16-к судом було відмовлено в його скасуванні.
У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у ОСОБА_5 права на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна.

Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно із ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадженні слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою, гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Натомість, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали від 30 січня 2015 року про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює доводи клопотання в частині обґрунтованості підстав для скасування раніше накладеного арешту.

Зокрема, згідно із ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

При накладенні арешту на грошові кошти, які належать ОСОБА_5 , слідчим суддею, з огляду на дані досудового розслідування в кримінальному провадженні, було встановлено що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, а санкція цієї статті передбачає додаткову міру покарання у вигляді конфіскації майна, з метою її забезпечення,виникла необхідність у накладенні арешту на грошові кошти.

З огляду на те, що ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 21 лютого 2018 року ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , від кримінальної відповідальності за ч. 2 ст. 367 КК України на підставі ст. 49 КК України звільнено, а кримінальне провадження закрито, то наведені обставини свідчать, що на даний час відсутні підстави для накладення арешту саме з метою конфіскації майна, а іншої мети ініціатором клопотання про накладення арешту не було зазначено та не було визначено слідчим суддею під час розгляду такого клопотання, оскільки, наразі наявні та встановлені обставини, які не були предметом дослідження, та докази, які не були надані слідчому судді при вирішенні питання про накладення арешту.
Також слід зазначити, що відповідно до абз. 2 п. 2.6. Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ від 07 лютого 2014 року щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому ст. 276 - 279 КПК України, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст. 291 КПК України) або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна.

Як встановлено п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 30 січня 2015 року відносно грошових коштів, які знаходяться на рахунках відкритих на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , (РНОКПП НОМЕР_8 ) відкритих у ПУАТ «Фідобанк» (МФО 300175): № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 та № НОМЕР_7 підлягає задоволенню.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 98, 167, 170, 171, 172, 173, 174 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 30 січня 2015 року у справі №757/3014/15-к на грошові кошти, які знаходяться на рахунках відкритих на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , (РНОКПП НОМЕР_8 ) відкритих у ПУАТ «Фідобанк» (МФО 300175): № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 та № НОМЕР_7 .
Повний текст ухвали буде виготовлений і проголошений о 17 год. 40 хв. 28 березня 2018 року.
Ухвала слідчого судді не може бути оскаржена і набирає законної сили з моменту її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1