Комінтернівський районий суд м.Харкова
Номер провадження №1-кп/641/626/2017 Справа №646/3843/15-к
УХВАЛА
про заміну міри запобіжного заходу
29 вересня 2017 року колегія Комінтернівського районного суду м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4 ,

за участю прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши матеріали кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 001077 від 23.11.2014 щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 3 ст. 135, ч. 2 ст. 286, ч. 2 ст. 289 КК України, колегія -

ВСТАНОВИЛА:
На розгляді Комінтернівського районного суду м. Харкова знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 за ч. 3 ст. 135, ч. 2 ст. 286, ч. 2 ст. 289 КК України.

Вироком Червонозаводського районного суду м. Харкова від 16.09.2016 ОСОБА_6 взято під варту в залі суду з метою належного забезпечення виконання вироку.

Ухвалою Апеляційного суду Харківської області від 20.06.2017, вирок Червонозаводського районного суду м. Харкова від 16.09.2016 скасовано та призначено новий розгляд у суді першої інстанції та продовжено ОСОБА_6 строк тримання під вартою.

Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 04.08.2017 ОСОБА_6 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 02.10.2017.

В підготовчому судовому засіданні прокурор заявив усне клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 .. В обґрунтування свого клопотання, прокурор послався на те, що обвинувачений може незаконно впливати на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні, а так само переховуватися від суду, оскільки вчинив тяжкі злочини.

Захисник обвинуваченого в свою чергу подав клопотання про скасування щодо ОСОБА_6 міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрання більш м`якого запобіжного заходу, мотивуючи його тим, що за час розгляду Червонозаводським районним судом м. Харкова справи, щодо ОСОБА_8 не було застосовано жодного запобіжного заходу, а сам обвинувачений не чинив тиск на свідків і потерпілих та не намагався переховуватися від суду. Адвокат ОСОБА_9 зазначив, що метою обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно його підзахисного було належне виконання вироку суду, однак цей вирок вже скасовано.

Обвинувачений заперечував проти клопотання прокурора та підтримав клопотання свого захисника.

Колегія суддів, заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження дійшла наступного.

Так, відповідно до частини 3 статті 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 184 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, і повинно містити:

1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа;

2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;

4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу;

5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;

6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів;

7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.

Зазначені вимоги до клопотання прокурором не виконані, усне клопотання прокурора про обрання або продовження запобіжного заходу у підготовчому судовому засіданні чинним КПК України не передбачено.

Застосування до розгляду цього питання норм статті 331 КПК України неможливе, оскільки дана норма стосується стадії судового розгляду.

Крім того, прокурором не наведено достатніх підстав вважати що наведені ним ризики переховування ОСОБА_6 від суду та тиску з його боку на свідків і потерпілих є достатніми для застосування найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Навпаки, як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_6 під час досудового розслідування та розгляду справи Червонозаводським районним судом м. Харкова перебував під домашнім арештом та жодного разу не порушив умови запобіжного заходу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обраний вироком Червонозаводського районного суду м. Харкова лише з метою забезпечення його належного виконання. Оскільки даний вирок скасовано, покарання ОСОБА_6 на сьогоднішній день не призначено, а тому продовження тримання обвинуваченого під вартою з вищенаведених підстав, суперечить загальним засадам кримінального провадження, передбаченим статтею 7 КПК України.

Доводи прокурора про необхідність продовження строку тримання ОСОБА_6 під вартою з огляду на тяжкість покарання є неспроможними, оскільки відповідно до п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання передбачених ризиків.

Захисником обвинуваченого не наведено беззаперечних доказів відсутності ризиків переховування ОСОБА_6 від суду та тиску на потерпілих і свідків у кримінальному провадженні, а тому, колегія суддів вважає доцільним застосувати до нього запобіжний захід у виді домашнього арешту, який забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків.

Керуючись ст.ст. 177, 181, 314, 315, 316 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:
Відмовити прокурору у задоволенні усного клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 .

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_7 про скасування ОСОБА_6 запобіжного заходу задовольнити частково.

Змінити застосований до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Безлюдівка Харківського району Харківської області, громадянина України, одруженого, який має на утриманні малолітню дитину ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_2 , раніше в силу статті 89 КК України не судимого, не працюючого, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

1) Прибувати до суду за першою вимогою;

2) Цілодобово не залишати місце постійного мешкання: АДРЕСА_2 без дозволу суду;

3) Повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

4) Здати для зберігання до відповідних органів державної влади паспорт для виїзду за кордон при його наявності.

Звільнити ОСОБА_6 з під варти в залі суду негайно.

Попередити ОСОБА_6 , що в разі невиконання вищевказаних зобов`язань, до нього може бути застосований більш жорстокий запобіжний захід.

Ухвалу передати для виконання органам національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Працівники органу національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного обов`язків, використовувати електронні засоби контролю.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Харківської області.

Строк дії ухвали складає 2 місяці з дня її проголошення, тобто до 29 листопада 2017 року.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя- ОСОБА_1