Справа № № 585/3333/17
Номер провадження 1-кс/585/104/18
У Х В А Л А

30 січня 2018 року м.Ромни

Суддя Роменського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Ромни заяву обвинуваченого ОСОБА_5 у кримінальному провадженні за обвинуваченням його у вчиненні злочинів передбачених ч.2 ст. 307, ч.2 ст. 309 КК України про відвід судді ОСОБА_6 , -
В С Т А Н О В И В :
30 січня 2018 року надійшла заява обвинуваченого ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_6 по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочинів передбачених ч. 2 ст. 307, ч.2 ст. 309 КК України. В своїй заяві ОСОБА_5 зазначає, що суддя ОСОБА_6 необ?єктивно проводить судове засідання та не бере до уваги його клопотання, а отже у нього є сумніви, щодо неупередженості судді.
ОСОБА_5 підтримав заяву і просив задоволити. Суду пояснив, що суддя ставиться упереджено до його свідків і постійно знімає поставлені ним запитання.
Захисник ОСОБА_4 підтримав заяву і просив задоволити.
При розгляді заяви про відвід прокурор заперечував проти задоволення заяви.
Інші учасники кримінального провадження в судове засідання не прибули.
Суддя ОСОБА_6 не виявив бажання дати пояснення по заявленому відводу в судовому засіданні.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Відповідно ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Конвенцію ратифіковано Законом України № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року) «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку». І хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди аргументувати прийняті ними рішення, це не можна розуміти як вимогу надавати вичерпну відповідь на кожне питання, підняте стороною під час судового розгляду справи. Практика Європейського суду свідчить, що право на безсторонній суд включає як об`єктивні, так і суб`єктивні елементи (рішення у справі «П`єрсак проти Бельгії» від 1.10.1982р.). Об`єктивний критерій безсторонності полягає у тому, щоб встановити, чи існували при розгляді справи факти, які ставлять під сумнів незалежність суддів (приміром, легітимність складу суду). Другий критерій це критерій суб`єктивної безсторонності, тобто відсутність упередженості або тенденційності в поведінці судді при розгляді конкретної справи. За загальним правилом, існує презумпція особистої безсторонності суддів доти, доки не доведено інше. Неупереджений суддя складає свою думку у справі на підставі об`єктивних фактів, а не особистих почуттів та схильностей, тобто неупереджено, об`єктивно, справедливо. Об`єктивність судді має розглядатися у двох аспектах як внутрішній стан судді, його свобода від будь-яких схильностей, упередженостей, а також як дії судді сприймаються стороннім спостерігачем.
В своїй заяві обвинувачений не надав належних і допустимих доказів того, що наявні будь-які обставини, які викликають сумнів у неупередженості судді ОСОБА_6 .
Таким чином, підстав для відводу судді, визначених ст. 75 КПК України, згідно яких суддя підлягає відводу, не встановлено.
Керуючись ст. ст. 75, 81 КПК України, -
У Х В А Л И В:
В задоволенні заяви обвинуваченого у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_5 за обвинуваченням у вчинення злочину передбаченого ч.2 ст. 307 , ч.2 ст. 309 КК України про відвід судді ОСОБА_6 відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя: підпис…
Копія вірна:
СУДДЯ РОМЕНСЬКОГО МІСЬКРАЙОННОГО СУДУ ОСОБА_1