УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 жовтня 2017 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , її захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора про продовження строку домашнього арешту у кримінальному провадженні № 120 151 000 400 010 16 у якому

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Києва, громадянка України, українка, з вищою освітою, пенсіонерка, зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , проживає за адресою АДРЕСА_2 , не судима

підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про продовження строку домашнього арешту стосовно підозрюваної ОСОБА_4 .

Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_4 27.06.2017 повідомлено про підозру за ч. 4 ст. 190 КК України, що вчинене за таких обставин.

ОСОБА_4 за попередньою змовою з ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та іншими особами шляхом обману заволоділи квартирою АДРЕСА_3 , чим заподіяли шкоду ОСОБА_8 у сумі 80 000 доларів США, що на момент вчинення злочину згідно курсу НБУ становить 2 161 704 грн.

Шевченківським районним судом м. Києва 30.06.2017 ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний час доби, строк якого продовжений до 20.10.2017.

Постановою першого заступника прокурора міста Києва від 12.10.2017 строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжений до шести місяців, тобто до 27.12.2017.

У зв`язку з тим, що завершити досудове розслідування до зазначеного строку неможливо через необхідність виконання низки процесуальних дій та у зв`язку з існуванням ризику переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, вчинення іншого кримінального правопорушення, незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, прокурор просив продовжити строк дії вищевказаного запобіжного заходу.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з наведених у ньому підстав.

Підозрювана та її захисник не заперечували проти задоволення клопотання.

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, вивчивши надані суду матеріали, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних факторів:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує прокурор;

-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.
Відповідно до практики ЄСПЛ під обґрунтованістю підозри необхідно розуміти наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях гр. ОСОБА_4 ознак інкримінованого їй правопорушення.

У силу ч.3 ст.199 КПК при вирішенні питання щодо продовження дії домашнього арешту слідчий суддя має встановити наявність обставин, що свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явились нові ризики.

Згідно з попереднім рішенням слідчого судді про застосування до підозрюваної ОСОБА_4 цього запобіжного заходу як ризик неправомірної процесуальної поведінки останньої зазначена ймовірність переховування її від органу досудового розслідування, вчинення іншого кримінального правопорушення та здійснення незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні.

Вирішуючи питання про існування на час розгляду клопотання передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку слід вважати дію, яка може бути вчинена з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваної переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на вагомість наявних доказів вчинення підозрюваною ОСОБА_4 інкримінованого злочину, тяжкість покарання, яке загрожує останній у разі визнання її винуватою.

Співставлення негативних наслідків переховування у вигляді можливого ув`язнення підозрюваного у майбутньому з засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводить, що цей ризик є достатньо високим.

Водночас, приймаючи до уваги тривалий строк досудового розслідування та обсяг проведених органом досудового розслідування слідчих дій, слідчий суддя вважає не доведеним ризик можливого впливу підозрюваною на свідків у кримінальному провадженні.

Крім того, матеріалами клопотання не підтверджена реальність існування ризику вказаного стороною обвинувачення ризику, що підозрювана може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що певні ризики, які існували раніше, продовжують існувати і на теперішній час.

Крім того, підставою для продовження дії запобіжного заходу є неможливість завершення досудового розслідування упродовж дії попередньої ухвали про тримання особи під домашнім арештом.

Як випливає з доводів прокурора, у кримінальному провадженні необхідно провести низку процесуальних дій, зокрема, додатково допитати підозрюваних, допитати свідків, потерпілих, оголосити стороні захисту про закінчення досудового розслідування, надати останній доступ до матеріалів досудового розслідування та скласти обвинувальний акт.

Сукупність викладеного, дані про обставини вчинення інкримінованого ОСОБА_4 злочину, приводять слідчого суддю до переконання, що доводи прокурора про відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу є обґрунтованими.

Згідно з постановою першого заступника прокурора м. Києва від 12.10.2017 строк досудового розслідування продовжений до шести місяців, тобто до 27.12.2017.

Відповідно до ч.6 ст.181 КПК у разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений в межах строку досудового розслідування, сукупний строк вказаного запобіжного заходу не може перевищувати шести місяців.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для продовження строку запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний час доби.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 181, 193, 194, 196, 197, 199 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
Клопотання прокурора відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 задовольнити.

Продовжити строк тримання підозрюваної ОСОБА_4 під домашнім арештом по 18 грудня 2017 включно.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 обов`язки:

-не залишати місце постійного проживання за адресою АДРЕСА_2 , з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступного дня;

-не відлучатися за межі Київської області без дозволу слідчого, прокурора, суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватись від спілкування з потерпілим та свідками у цьому кримінальному провадженні

На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду м.Києва.

Слідчий суддя ОСОБА_1