Комінтернівський районий суд м. Харкова
Номер провадження №1-кс/641/2329/2017 Справа №641/7296/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 грудня 2017 року Слідчий суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю слідчого ОСОБА_2 , представника потерпілої ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , секретаря ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові клопотання представника потерпілої ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна, -
В судовому засіданні представник потерпілої ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 , своє клопотання підтримав в повному обсязі. При цьому зазначив, що потерпіла хворіє, на даний час їй необхідні грошові кошти на лікування, близько 1000 доларів США та гроші які вона передала шахраям, були останні. На даний час досудове розслідування триває, проте грошові кошти були оглянуті, описані, тому вважав, що відсутня потреба щодо подальшого арешту на грошові кошти ОСОБА_3 .
Суд, дослідивши надані документи, заслухавши думку учасників процесу, дійшов наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до ч.4 ст.174 КПК України, суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна.
Крім того, з аналізу ч. 1 ст. 190 КК України, вбачається, що об'єктивна сторона шахрайства полягає у заволодінні майном або придбанні права на майно шляхом обману чи зловживання довірою. В результаті шахрайських дій потерпілий - власник, володілець, особа, у віданні або під охороною якої знаходиться майно, добровільно передає майно або право на майно винній особі. Безпосередня участь потерпілого у передачі майнових благ і добровільність його дій є обов`язковими ознаками шахрайства, які відрізняють його від викрадення майна та інших злочинів проти власності.
Так, ухвалою слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 накладено арешт на тимчасово вилучене майно, яке постановою слідчого Слобідського ВП ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 від 30.10.2017 року визнано речовим доказом, а саме - грошові кошти, які знаходяться в експертному пакеті № 4271780 на зберіганні в камері зберігання речових доказів Слобідського ВП ГУ НП в Харківській області.
ОСОБА_3 є власником грошових коштів, які знаходяться в експертному пакеті № 4271780, що не заперечувалось в судовому засіданні слідчим СВ Слобідського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_2 .
Накладаючи арешт на вказане майно, суд виходив з положень ст. 170 КПК України, визначивши, що дане майно відповідає критеріям, зазначеним в ст.. 98 КПК України, з метою забезпечення збереження речових доказів. Також, було враховано правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 КПК); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 КПК); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Крім того, слідчим суддею було взято до уваги, що дане майно постановою слідчого було визнано речовими доказами в даному кримінальному провадженні.
Таким чином, слідчий суддя вважає, що, оскільки, кримінальне провадження не розглянуте, тому потреби кримінально-процесуального характеру, для забезпечення яких накладено арешт на грошові кошти не відпали, тому дане клопотання в частині скасування арешту на речові докази є заявленим передчасно й задоволенню не підлягає.
Також, при розв`язанні клопотання про скасування арешту майна, суд враховує, що в ході досудового розслідування кримінального провадження оглянуті та опечатані, сторони кримінального провадження не заперечували, що дані грошові кошти належать потерпілій ОСОБА_3 .
Згідно Інструкції «Про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів в кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства та суду», від 27.08.2010 року, майно, на яке накладено арешт, передається згідно з рішенням слідчого, прокурора та суду, виходячи з конкретних обставин та інтересів справи, на зберігання, зокрема, власнику цього майна чи його родичу.
Таким чином, суд дійшов висновку щодо передачі ОСОБА_3 на відповідальне зберігання під гарантійну розписку з описом в акті передачі Грошових коштів, які знаходяться в експертному пакеті № 4271780.
Керуючись ст.ст. 174, 309, 372,376 КПК України, слідчий суддя,-
Клопотання представника потерпілої ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна задовольнити частково.
Грошові кошти, які знаходяться в експертному пакеті № 4271780 на зберіганні в камері зберігання речових доказів Слобідського ВП ГУ НП в Харківській області передати ОСОБА_3 на відповідальне зберігання під гарантійну розписку з описом в акті передачі.
В задоволенні клопотання в іншій частині відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом 5 днів з дня її оголошення.
Суддя- ОСОБА_1