"18" квітня 2018 р. Справа № 363/1323/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 квітня 2018 року м. Вишгород

Слідчий суддя Вишгородського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Вишгородського відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області ОСОБА_3 , розглянувши матеріали досудового розслідування №0000232, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.03.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

17.04.2018 до Вишгородського районного суду надійшло клопотання слідчого, у встановленому законом порядку, погоджене із процесуальним керівником прокурором Вишгородського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури.

Слідчий обґрунтував клопотання тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 26.03.2018 року у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виник умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом. Тому, цього ж дня приблизно о 14 годині 00 хвилин в с. Осещина Вишгородського району Київської області ОСОБА_4 та ОСОБА_5 домовились між собою, щодо незаконного вилову риби для власного вживання, чим вступили в злочинну змову.

Так, 26.03.2018 року приблизно о 23 годині 30 хвилин ОСОБА_4 разом з ОСОБА_5 із заздалегідь підготовленим знаряддям лову, а саме сіток з жилки у кількості 2 (двох) штук, на мотоциклі марки «МТ Днепр» реєстраційний номер НОМЕР_1 приїхали до Канівського водосховища, що розташоване в адміністративних межах с. Осещина Вишгородського району Київської області, де за допомогою надувного човна поставили у Канівське водосховище 2 (дві) сітки з жилки для вилову риби та повернулись до місць свого проживання. Розмір сіток становить: 1) довжиною 47 м., висотою 2 м., вічко 0,45 мм.; 2) довжиною 48 м., висотою 2 м., вічко 0,45 мм.

27.03.2018 року приблизно о 04 годині 00 хвилин ОСОБА_4 разом з ОСОБА_5 повернулись до Канівського водосховища, що розташоване в адміністративних межах с. Осещина Вишгородського району Київської області та зняли раніше поставлені ними 2 (дві) сітки з жилки у Канівське водосховище для вилову риби, в яких була свіжо виловлена риба. Тим самим, ОСОБА_4 разом з ОСОБА_5 за допомогою забороненого знаряддя лову, 2 (двох) сіток з жилки, вчинили незаконний вилов живих ресурсів риби, а саме: плітка - 104 екземпляри (85 гривень за 1 екземпляр, загальна вартість за 104 екземпляри 8840 гривень), судак 1 екземпляр (510 гривень за 1 екземпляр, загальна вартість за 1 екземпляр 510 гривень), лящ 2 екземпляри (170 гривень за 1 екземпляр, загальна вартість за 2 екземпляри 340 гривень), карась - 1 екземпляр (17 гривень за 1 екземпляр, загальна вартість за 1 екземпляр 17 гривень), плоскирка 5 екземплярів (34 гривні за 1 екземпляр, загальна вартість за 5 екземплярів 170 гривень), синець 4 екземпляри (85 гривень за 1 екземпляр, загальна вартість за 4 екземпляри 340 гривень).

В подальшому, 27.03.2018 року працівниками управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області під час здійснення патрулювання були виявлені ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які здійснювали незаконний вилов риби на Канівському водосховищі, що розташоване в адміністративних межах с. Осещина Вишгородського району Київської області

Відповідно до «Біологічного обґрунтування кількісних показників визначення істотності шкоди, завданої водним біоресурсам внаслідок зайняття незаконним рибним добувним промислом (на період 2017-2019 рр.)» розробленого Інститутом рибного господарства Національної академії аграрних наук, істотною шкодою для Канівського водосховища є сума, яка дорівнює або більше ніж 290 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, тобто 4 930 грн. 00 коп. Фактичні збитки, завдані вилученням перелічених видів водних біоресурсів перевищують цю величину.

Відповідно до вимог ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну та кримінальну відповідальність.

Відповідно до п.3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999 року забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів найменувань.

Відповідно до п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10.12.2004 року №17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» під незаконним заняттям рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом треба розуміти таке вилучення водних живих ресурсів із природного середовища, яке здійснюється з порушенням чинного законодавства, що регулює порядок і умови промислового, любительського, спортивного рибальства, іншого використання водних живих ресурсів. Зокрема, незаконним є промисел, який здійснюється всупереч існуючим правилам: без належного на те дозволу, в заборонений час, у недозволених місцях, із застосуванням заборонених знарядь лову, з перевищенням установлених лімітів чи норм вилову.

Таким чином, внаслідок незаконного вилучення водних біоресурсів з Канівського водосховища ОСОБА_4 завдав державним інтересам в особі Хотянівської сільської ради істотну шкоду, на загальну суму 10217 (десять тисяч двісті сімнадцять) гривень 00 копійок.

Своїми умисними діями, які виразились у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду, ОСОБА_4 , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.249 КК України.

13.04.2018 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.

Допитаний в якості підозрюваного ОСОБА_4 свою вину у вчиненні вказаного кримінального правопорушення визнав у повному обсязі.

Також, в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 з 1985 року перебуває на «Д» обліку і лікаря-психіатра.

З огляду на вищевикладене, з метою забезпечення швидкого, повного та неупередженого проведення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, виникла необхідність у проведенні амбулаторної судово-психіатричної експертизи, на проведення якої поставити наступні питання:

- Чи страждав та чи страждає в даний час підозрюваний ОСОБА_4 якими-небудь психічними захворюваннями?

- Чи не знаходився підозрюваний ОСОБА_4 на момент вчинення вказаного злочину в тимчасовому хворобливому стані?

- Чи міг він усвідомлювати свої дії, передбачити їх наслідки та керувати ними, чи перебував він на момент скоєння вказаного злочину в осудному стані?

- Чи не являється підозрюваний ОСОБА_4 душевнохворим і чи не потребує підозрюваний застосування примусових заходів медичного характеру, якщо так то яких саме?

- Чи перебував підозрюваний ОСОБА_4 у стані сильного душевного хвилювання або у стані афекту під час вчинення вказаного злочину?

- Чи може предстати підозрюваний ОСОБА_4 перед слідством та судом?

В судове засідання слідчий та прокурор не з`явились. У відповідності до ч.3 ст.244 КПК України, неприбуття особи, яка подала клопотання, не перешкоджає розгляду клопотання, крім випадків, коли її участь визнана слідчим суддею обов`язковою.

Відповідно до ч.1 ст.242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Згідно до ч.6 ст.244 КПК України слідчий суддя задовольняє клопотання якщо особа, яка звернулась з відповідним клопотанням, доведе, що для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта.

Приймаючи до уваги, що для встановлення чи страждав та чи страждає в даний час підозрюваний ОСОБА_4 якими-небудь психічними захворюваннями, чи не знаходився останній на момент вчинення вказаного злочину в тимчасовому хворобливому стані, чи міг він усвідомлювати свої дії, передбачити їх наслідки та керувати ними, чи перебував підозрюваний на момент скоєння вказаного злочину в осудному стані, чи не являється підозрюваний ОСОБА_4 душевнохворим і чи не потребує підозрюваний застосування примусових заходів медичного характеру, якщо так то яких саме, чи перебував він у стані сильного душевного хвилювання або у стані афекту під час вчинення вказаного злочину, чи може предстати підозрюваний ОСОБА_4 перед слідством та судом, необхідні спеціальні знання, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання слідчого про проведення амбулаторної судово-психіатричної експертизи за даним кримінальним провадженням.

Керуючись статтями 242, 243, 244, 372, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Вишгородського відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області ОСОБА_3 - задовольнити.

Призначити за кримінальним провадженням №0000232, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 27.03.2018 року, амбулаторну судово-психіатричну експертизу, на проведення якої поставити наступні питання:

- Чи страждав та чи страждає в даний час підозрюваний ОСОБА_4 якими-небудь психічними захворюваннями?

- Чи не знаходився підозрюваний ОСОБА_4 на момент вчинення вказаного злочину в тимчасовому хворобливому стані?

- Чи міг він усвідомлювати свої дії, передбачити їх наслідки та керувати ними, чи перебував він на момент скоєння вказаного злочину в осудному стані?

- Чи не являється підозрюваний ОСОБА_4 душевнохворим і чи не потребує підозрюваний застосування примусових заходів медичного характеру, якщо так то яких саме?

- Чи перебував підозрюваний ОСОБА_4 у стані сильного душевного хвилювання або у стані афекту під час вчинення вказаного злочину?

- Чи може предстати підозрюваний ОСОБА_4 перед слідством та судом?

Проведення експертизи доручити експертам КЗ КОР «ОПНМО».

Для дослідження експертам КЗ КОР «ОПНМО» направити:

- підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- матеріали кримінального провадження №0000232 в 1-му томі;

- копію ухвали для виконання.

Висновок експерта разом з матеріалами кримінального провадження надати до СВ Вишгородського ВП ГУНП в Київській області.

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок експерта, відмову експерта без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків у суді, під час провадження досудового розслідування.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді відповідно до частини 3 статті 309 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1