Справа № 526/343/18
Провадження № 1-кс/526/100/2018
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
03 березня 2018 року слідчий суддя Гадяцького районного суду Полтавської області
ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
за участю прокурора ОСОБА_3
слідчого ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Гадяч клопотання слідчого СВ Гадяцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження № 0000873 від 20.10.2017
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Мартинівка Гадяцького району Полтавської області, жителю АДРЕСА_1 , освіта середня, не одруженому, не працює,
в с т а н о в и в :
Слідчий СВ Гадяцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 за погодженням прокурора Гадяцького відділу Миргородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 звернувся з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_5 .
У клопотанні слідчий зазначає, що під час здійснення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні зібрано достатньо доказів, які вказують на те, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вчинив кримінальні правопорушення, передбачені ч. 2 ст. 296, ч. 2 ст. 28 та ч. 1 ст. 162, ч. 2 ст. 146 КК України, за наступних обставин.
18.10.2017 близько 23 год. 30 хв. ОСОБА_5 разом із ОСОБА_6 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, діючи особливо зухвало, прибули до садиби по АДРЕСА_1 , фактичними володільцями якої на той момент були ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , де незаконно проникли до володіння земельної ділянки та до житла, вчинили хуліганські дії, що супроводжувалися особливою зухвалістю, зокрема нанесенням тілесних ушкоджень ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , а також незаконно позбавили волі ОСОБА_9 та ОСОБА_7 , зачинивши у приміщенні гаражу, що супроводжувалося заподіянням потерпілим фізичних страждань.
Метою застосування запобіжного заходу до ОСОБА_5 , як зазначає слідчий у клопотанні, є унеможливлення підозрюваним незаконно випливати на потерпілих та свідків у даному кримінальному провадженні, запобігання вчинення ним інших кримінальних правопорушень та його ухиленню від органу досудового розслідування та/або суду.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою трьох кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, визначених п. 1, п. 3, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають підстави вважати, що підозрюваний може ухилитись від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.
Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити, застосувавши до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Підозрюваний ОСОБА_5 заперечуючи свою причетність до викладених у клопотанні слідчим кримінальних правопорушень, просив не обрати йому запобіжний захід, оскільки від не ухилявся від органу досудового розслідування, як і не має наміру у подальшому ухилятися та не вчиняв ніяких дій, які б давали підстави для обрання йому будь-якого запобіжного заходу.
Розглянувши дане клопотання, вважаю, що воно не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.
Згідно частини 4 ст. 176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора.
Згідно частини другої статті 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Тобто вимоги даної статті передбачають, що лише наявність підозри, яка до того ж має бути обґрунтованою, у вчиненні особою кримінального правопорушення, є однією із підстав для обрання особі запобіжного заходу.
Відповідно до ст. 277 КПК України, письмове повідомлення про підозру має містити відомості про правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.
Як вбачається з повідомлення про підозру від 28.02.2018, дна вимога закону, слідчим та прокурором, який її погоджував, не виконана, а саме у ній відсутні відомості у вчиненні яких саме кримінальних правопорушень підозрюється ОСОБА_5 , оскільки як вбачається із тексту повідомлення дослівно: «Таким чином, за сукупністю ОСОБА_5 підозрюється у наступному: Своїми умисними діями, …….., ОСОБА_6 вчинив злочин, передбачений ч. 2 та ч. 1 ст. 162 КК України, …… ОСОБА_6 вчинив злочин, передбачений ч. 2 ст. 296 КК України, …… ОСОБА_6 вчинив злочин, передбачений ч. 2 ст. 146 КК України.»
Таким чином, за якою сукупністю підозрюється ОСОБА_5 та у вчиненні яких кримінальних правопорушень, з повідомлення є незрозумілим.
Тому вважати, що така підозра пред`явлена взагалі ОСОБА_5 та є обґрунтованою, відсутні підстави.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання визначеним у статті ризикам.
Відповідно до ст. 194 КПК України - під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
З матеріалів клопотання вбачається, що вищезазначені вимоги закону слідчим та прокурором не виконано, а саме: до клопотання не додано обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 будь-якого кримінального правопорушення; відсутні належні, допустимі та достатні докази на підтвердження ризиків зазначених у клопотанні, тобто ухилення ОСОБА_5 від органу досудового розслідування, чи незаконний вплив на потерпілих або свідків, чи вчинення ним іншого кримінального правопорушення, за той тривалий час, який минув від дня внесення відомостей до ЄРДР про злочини, на підставі заяв потерпілих та рапорту слідчого.
Прокурор у судовому засіданні також посилався на викладені у клопотанні обставини, які ніби-то дають підстави для обрання ОСОБА_5 цілодобового домашнього арешту, а саме наявність вагомих доказів вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень, два з яких відносяться до злочинів середньої тяжкості, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі до 5 років (ч. 2 ст. 296, ч. 2 ст. 146 КК України); тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винуватим за вчинення трьох злочинів; вік та стан здоров`я підозрюваного, який є працездатним, має стан здоров`я, яке достатнє для вчинення ним активних, у тому числі насильницьких дій; відсутність постійного місця роботи та законних джерел для життя, схильність до вчинення корисливих злочинів; зухвалий та зверхній характер його дій під час скоєння злочинів; зникнення з місця фактичного постійного проживання одразу після вчинення інкримінованих ним кримінальних правопорушень; посередню характеристику за місцем проживання, тому слідчий та прокурор вважають, що дані обставини вказують на необхідність застосування до підозрюваного такого запобіжного заходу як цілодобовий домашній арешт.
Але зазначені обставини, також не доведено ні прокурором ні слідчим під час розгляду клопотання у судовому засіданні, а навпаки деякі обставини спростовано, а саме те, що підстав для оголошення розшуку ОСОБА_5 у слідчого не було, термін досудового розслідування закінчується через 2 дні, тобто 05 березня 2018 року, і у строки, передбачені вимогами кримінально - процесуального законодавства, він не продовжений.
Окрім того, ОСОБА_5 має постійне місце проживання, на обліку у лікаря нарколога не перебуває, посередньо характеризується за місцем проживання, причетність до вчинення кримінальних правопорушень заперечує.
Посилання прокурора на вік та стан здоров`я ОСОБА_5 , який ніби-то є достатнім для вчинення ним активних, у тому числі насильницьких дій, що є однією з підстав для обрання йому такого запобіжного заходу як цілодобовий домашній арешт, нічим не доведено, не підтверджено, а тому є абсурдним та не ґрунтується на вимогах закону, оскільки не являється підставою для цього.
Відповідно практики Європейського суду з прав людини та рішення Конституційного суду України від 08 липня 2003 року № И-рп/2003 року, ступінь небезпеки переховування не може встановлюватися тільки на підставі суворості можливого вироку, а тяжкість злочину не є самодостатньою підставою для обрання запобіжного заходу.
Статтею 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність.
Європейський суд з прав людини, а саме у справі «Медвєдєв та інші проти Франції» рішення ЄСПЛ від 29.03.2010) зазначив, що право на свободу та особисту недоторканість має найважливіше значення у демократичному суспільстві.
Відсутність матеріально-правової підстави, якою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також відсутність процесуальної підстави наявності ризиків, які б давали достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 може здійснити дії, які зашкодять інтересам розслідування , термін якого спливає за два дні, вказують на безпідставність звернення слідчого з таким клопотанням, як застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту ОСОБА_5 , який до речі є одним з найсуворіших, як і взагалі застосування до нього будь-якого іншого запобіжного заходу.

Керуючись ст.ст. 176 -178, 193 КПК України, слідчий суддя, -
п о с т а н о в и в:
Відмовити у задоволенні клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу ОСОБА_5 в рамках кримінального провадження № 0000873 від 20.10.2017 .
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Полтавської області шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1