УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" лютого 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

провівши в приміщенні суду судове засідання у кримінальному провадженні кримінальне провадження № 0000862 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України,

за участю:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8

обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В:
У провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває дане провадження.

В судовому засіданні було розглянуто питання щодо продовження строку запобіжного заходу обвинуваченому.

Прокурор просив продовжити строк запобіжного заходу обвинуваченому, оскільки підстави для зміни міри запобіжного заходу відсутні.

Захисник ОСОБА_7 та обвинувачений ОСОБА_4 просили суд змінити запобіжний захід з тримання під вартою на запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, оскільки обвинувачений ОСОБА_4 тривалий час перебуває в місцях попереднього ув`язнення, ризики які були визначені судом при обранні міри пов`язаної з триманням під вартою зникли та він має постійне місце перебування.

Суд, заслухавши думку учасників судового розгляду, приходить до наступного.

В той же час, питання пов`язані з обранням запобіжних регламентуються главою 18 КПК України.

Зокрема, відповідно до ч. 1 ст. 177, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам.

Відповідно до норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. … Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Крім того, згідно з положеннями ст. 178 КПК Українипри вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Під час досудового слідства обвинуваченому ОСОБА_4 , обрано запобіжний захід пов`язаний з триманням під вартою.

На час розгляду клопотання ОСОБА_4 більше 6-ти років перебуває під дією запобіжного заходу пов`язаного з триманням під вартою та перебуванням у Київському СІЗО. Час перебування обвинуваченого ОСОБА_4 в умовах ізоляції від суспільства великим чином вплинув на сталість його соціальних зв`язків, погіршило його стан здоров`я. За час перебування обвинуваченого ОСОБА_4 в умовах ізоляції від суспільства ним дотримувались умови перебування в СІЗО, повідомлень про порушення режиму утримання до суду не надавалось.

За час дії запобіжного заходу пов`язаного з триманням під вартою справа за обвинуваченням ОСОБА_4 не одноразово була предметом розгляду судових інстанцій України та поверталась для належного проведення досудового розслідування.

До того ж, ОСОБА_4 має статус особи постраждалої від ЧАЄС, характеризується позитивно, має 3-х неповнолітніх дітей.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ст.ст. 176-178, 181, 183, 199, 202, 331 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:
Змінити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на домашній арешт, протягом всього розгляду кримінального провадження до моменту його припинення за встановленими законом обставин.

Заборонити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , залишати житло, за адресою: АДРЕСА_1 , з 21 год. 00 хв. до 07 год.00 хв. без дозволу Дніпровського районного суду м.Києва.

Зобов`язати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 : прибувати за кожною вимогою до Дніпровського районного суду м.Києва.

Звільнити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з-під варти в залі суду.

Виконання ухвали в частині запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту доручити Радомишльському УП ГУ НП в Житомирській області.

Забовязати Радомишльське УП ГУ НП в Житомирській області негайно поставити на облік ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , як особу щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, про що повідомити Дніпровський районний суд м.Києва.

Контроль за виконанням ухвали, в частині запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту покласти на прокуратуру м.Києва.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя