Дата документу 21.04.2017 Справа № 554/2853/17
Провадження № 1-кс/554/2900/2017

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 квітня 2017 року м. Полтава
В С Т А Н О В И В:
Слідчий Полтавського ВП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_4 звернулась до Октябрського районного суду м. Полтави з клопотанням, погодженим з прокурором Полтавської місцевої прокуратури, у якому просила накласти арешт на мобільний телефон «MEIZU m2 note m5714, серійний номер: НОМЕР_1 , imei 1: НОМЕР_2 , imei 2: НОМЕР_3 , у якому знаходиться сім карта мобільного оператора «Lifecell» № НОМЕР_4 в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , в якій проживає ОСОБА_5 , до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.
Досудовим розслідуванням установлено, що 05.04.2017 року о 19.02 год. до Полтавського ВП надійшло повідомлення ОСОБА_6 про те, що на даний час невідомі особи поблизу будинку АДРЕСА_2 вчиняють незаконні дії, спрямовані на знищення металевої загорожі, встановленої в арці будинку АДРЕСА_2 ,тим самим заподіюючи матеріальну шкоду, яка встановлюється.
Також, досудовим розслідуванням встановлено, що 05.04.2017 року в період часу з 19.00 год. до 20.00 год. поблизу будинку по вул. Соборності, 27 в м. Полтава працівники ТОВ «Приватна охоронна фірма Скорпіон- 2016», які були задіяні до охорони майна ПП «Степаненко», що розташоване за вище вказаною адресою, разом з іншими невстановленими особами, із застосуванням холодної зброї, грубо порушили громадський порядок, що супроводжувалося нанесенням тілесних ушкоджень громадянам та знищення майна.
Також, досудовим розслідуванням встановлено, що 05.04.2017 близько 20 год. 24 хв. ОСОБА_7 , перебуваючи біля будинку № 27 по вул. Соборності в м. Полтава, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, вступив у бійку з потерпілим ОСОБА_8 . У подальшому, ОСОБА_7 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки, та бажаючи їх, настання, наніс ОСОБА_8 , декілька ударів ножем, завдавши останньому тілесні ушкодження у вигляді, проникаючого колото - різаного торако абдомінальне поранення з пошкодженням правої легені, діафрагми, печінки, гемопневмоторакс праворуч, ЗТГК, перелом ребер праворуч, контузія правої легені, згідно довідки з ПОКЛ ім. М.В. Скліфасовського від 07.04.2017.
Також, досудовим розслідуванням встановлено, що 05.04.2017 року до Полтавського ВП ГУНП в Полтавській області надійшло повідомлення від лікарів про те, що 05.04.2017 року до травмпункту був доставлений ОСОБА_9 , 1986 р.н., який отримав тілесні ушкодження у вигляді: різаної рани передньої черевної стінки та рук.
В ході обшуку, який був проведений 18.04.2017 року слідчим СУ ГУНП в Полтавській області ОСОБА_10 за адресою: АДРЕСА_3 де проживає ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 не були вилучено речі та документи зазначені в ухвалі суду як такі, що підлягають вилученню, а також речі, які не входили до переліку, щодо яких прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, тому вважаються тимчасово вилученим майном, зокрема: мобільний телефон «MEIZU m2 note m5714, серійний номер: НОМЕР_1 , imei 1: НОМЕР_2 , imei 2: НОМЕР_3 , у якому знаходиться сім карта мобільного оператора «Lifecell» № НОМЕР_4 .
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
У судовому засіданні слідчий підтримала подане клопотання, просила про його задоволення.
Володілець майна в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.
Суд, вислухавши думку слідчого, дослідивши надані докази, приходить до наступного.
Згідно з ч.7 ст.237 КПК України вилучені в ході огляду речі і документи вважаються тимчасово вилученим майном.
Вищевказане майно вилучене протоколом обшуку від 18.04.2017 року, згідно з ч.7 ст.237 КПК України вважається тимчасово вилученим майном.
Відповідно до загальних правил застосування заходів забезпечення кримінального провадження, визначених ст.132 КПК України, застосування таких заходів не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою застосування цих заходів, наявна потреба досудового розслідування в їх застосуванні, можливість виконання завдання досудового розслідування лише за умови їх застосування, ця потреба виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого.
Як вбачається з ч.1 і 3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.
Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.
Відповідно до ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно з частинами 1 і 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Ч.1 ст. 167 КПК України передбачено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Відповідно до ст.168 КПК України факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Після тимчасового вилучення майна уповноважена службова особа зобов`язана забезпечити схоронність такого майна в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Як передбачено ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Враховуючи те, що вищевказане тимчасово вилучене майно може бути предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Накласти арешт на мобільний телефон «MEIZU m2 note m5714, серійний номер: НОМЕР_1 , imei 1: НОМЕР_2 , imei 2: НОМЕР_3 , у якому знаходиться сім карта мобільного оператора «Lifecell» № НОМЕР_4 в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , в якій проживає ОСОБА_5 до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Виконання зазначеної ухвали покласти на слідчого в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.
Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Полтавської області на протязі 5 днів з моменту проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1