Справа № 635/1951/17
Провадження № 1-кс/635/683/2017
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2017 року

Харківський районний суд Харківської області у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчого - ОСОБА_4 ,

обвинуваченого - ОСОБА_5 ,

захисника - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Покотилівка Харківського району Харківської області клопотання старшого слідчого СВ Харківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000668 від 03.04.2017 р., про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Хутірське Петриківського району Дніпропетровської області, громадянина України, з середньою освітою, який неодружений, не працює, не судимий, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , постійного місця проживання не має,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється в тому, що він 31 березня 2017 року близько 16.00 годині, будучі раніше співмешканцем ОСОБА_7 , в якого склалися неприязні стосунки з останньою, маючи корисний умисел, направлений на заволодіння майном ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , прийшов до будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , та через балкон таємно проник до квартири АДРЕСА_3 другого поверху. Далі, продовжуючи свої противоправні дії, направлені на заволодіння чужим майном, ОСОБА_5 побачив у квартирі ОСОБА_7 , якій згідно з висновку судово-медичної експертизи № 936-Дм/17 від 15 травня 2017 року спричинив наступні тілесні ушкодження: закрита черепно-мозкова травма у вигляді: крововиливів в м`які покриви голови в лобно-тімьяно-скроневій ділянці праворуч та в ділянці носо-губного трикутника, крововиливу товщу правого скроневого м`яза, крововиливів під тверду мозкову оболонку в проекції середньої та задньої черепних ямок ліворуч, крововиливів під м`які мозкові оболонки конвексітальної поверхні лівої півкулі головного мозку в тімьяно-потиличній ділянці забитої рани на слизової оболонці верхньої губи, та яка від отриманих ударів померла. В подальшому ОСОБА_5 з квартири ОСОБА_8 таємно викрав обігрівач масляний електричний «Della», обігрівач масляний електричний без назви, мобільний телефон «Fly», якими розпорядився на свій розсуд та зник з місця вчинення злочину.
Викладенні обставини свідчать про те що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині з корисливих мотивів.
2 червня 2017 року слідчий звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Харківської місцевої прокуратури № 6 Харківської області ОСОБА_3 , про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Одночасно слідчим було подано клопотання про надання дозволу на затримання з метою привода ОСОБА_5 .
Ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 02.06.2017 р. надано дозвіл на затримання з метою привода ОСОБА_5 для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
2 червня 2017 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України, яка була направлено поштою відповідно до вимог КПК України, крім того повідомлення про підозру було вручено захиснику та підозрюваному ОСОБА_5 03 червня 2017 року.

ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України не затримувався.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, посилаючись на доведеність обґрунтованої підозри у вчиненні ним інкримінованого злочину та наявність ризиків, передбачених п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; може вчинити інше кримінальне правопорушення.
Слідчий у судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити за вказаних у клопотанні доводів.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та пояснив, що злочину не вчиняв.

Захисник адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував проти обрання до його підзахисного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на недоведеність існування обґрунтованої підозри і ризиків.

Заслухавши доводи сторони обвинувачення і сторони захисту, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя вважає доведеним, що має місце обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, відповідальність за який передбачена п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України, та існують ризики, передбачені п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України виходячи з наступного.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя бере до уваги, що підозрюваний ні де не працює, за місцем реєстрації не проживає, постійного місця проживання не має, законних джерел заробітку не має, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії особливо тяжких, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічного позбавлення волі. Раніше підозрюваний притягувався до кримінальної відповідальності за ч. 2 ст. 259 КК України і відносно нього згідно Ухвали Червонозаводського районного суду м. Харкова від 14 березня 2017 року було обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, проте в ході перевірки факту проживання ОСОБА_5 було встановлено що за місцем його тимчасового проживання за адресою: АДРЕСА_4 , він не проживав. Його дії, як і сам підозрюваний, представляють підвищену суспільну небезпеку, а в тому є всі підстави вважати, що ОСОБА_5 перебуваючи на волі може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; може вчинити інше кримінальне правопорушення.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі на стільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.

Більш того, у п. 48 рішення «Чеботар проти Молдови» №35615/06 від 13.11.2007р. Європейський суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання»

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контрактами.
Підстави застосування запобіжного заходу обґрунтовуються можливістю настання таких ризиків: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, що обґрунтовується тяжкістю вчиненого злочину, покаранням за його вчинення та те, що останній раніше вже вчиняв кримінальні правопорушення та на шлях виправлення не став, разом з цим зник з місця вчинення злочину; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. На цей час досудове розслідування кримінального провадження триває, вирішується питання про проведення низки слідчих дій з метою отримання доказів, які підозрюваний може знищити, сховати або спотворити; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, у т.ч. через свої нестійкі соціальні зв`язки; може вчинити інше кримінальне правопорушення, у зв`язку з тим що ОСОБА_5 вже притягується до кримінальної відповідальності за іншим кримінальним провадженням.

З урахуванням доведеності обґрунтованої підозри та фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, його тяжкості та особистої ситуації підозрюваного слідчий суддя приходить до висновку, що для досягнення цілей, визначених ст.177 КПК України, відносно підозрюваного має бути обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.
Відповідно до положень ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177, 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
Тому, беручи до уваги те, що ОСОБА_5 підозрюється в умисному вбивстві ОСОБА_7 , тобто злочину, вчиненого із застосуванням насильства, злочину, який спричинив загибель людини, слідчим суддею розмір застави не визначається.
За викладених обставин у сукупності, слідчий суддя дійшов до висновку, що саме запобіжний захід у вигляді тримання підозрюваного під вартою в повній мірі відповідає меті його застосування: забезпеченню виконанню підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії передбачені пунктами п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Керуючись ст. ст. 177, 178. 183, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ Харківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000668 від 03.04.2017 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 2 ст. 115 КПК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківська установа виконання покарань (№27)» на 60 днів .

Встановити строк дії ухвали суду в 60 днів, а саме до 02 серпня 2017 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення, а ОСОБА_5 в той же строк, але з моменту вручення йому ухвали суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1