Справа №463/1685/17
Провадження №1-кп/463/278/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 квітня 2017 р. Личаківський районний суд м. Львова

в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1

при секретарі судових засідань ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

цивільного позивача ОСОБА_6

представника цивільного позивача ОСОБА_7

у м. Львові

у підготовчому судовому засіданні,

розглянувши кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєнні злочину передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 12.09.2016 року за №0003124, -

в с т а н о в и в:
в провадженні суду перебуває кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 12.09.2016 року за №0003124 про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.
В судовому засіданні представник цивільного позивача ОСОБА_7 подав клопотання, в якому просить в порядку забезпечення цивільного позову накласти арешт на нерухоме майно ОСОБА_5 (ідентифікаційний код: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ), що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 ; заборонити ОСОБА_5 здійснювати будь-які дії щодо відчуження квартири загальною площею 584, кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_2 ; накласти арешт на грошові кошти в розмірі 207 898,72 грн., які належать ОСОБА_5 та обліковуються на рахунках в усіх банківських та інших кредитно-фінансових установах, що будуть виявлені органами Державної виконавчої служби України у процесі виконання ухвали суду.
Клопотання мотивує тим, що в результаті ДТП, яка відбулася 11.09.2016 року о 20.00 год. на вул. Личаківській, 66 у м. Львові, ОСОБА_6 отримала тілесні ушкодження у вигляді травматичного зламу нижньої щелепи в ділянці кута справа і ліва зі зміщенням фрагментів, закритої черепно-мозкової травми, струсу головного мозку, які призвели до тривалого розладу здоров`я і за цією ознакою відносяться до тілесного ушкодження середньої тяжкості. Потерпіла тривалий час перебувала на лікуванні за кордоном, оскільки внаслідок травм відбувся локальний параліч лицевих м`язів, проводилося також оперативне втручання. Оскільки, попри численні звернення до обвинуваченого з вимогами відшкодувати витрати, понесені під час лікування в лікарні, ОСОБА_5 відмовляється відшкодовувати будь-які витрати, що свідчить про його небажання компенсувати потерпілій витрати, понесені на лікування, а також можливість реалізації ним нерухомого майна, власником якого він є, з метою ухилення від виконання вироку суду про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. У зв`язку з наведеним, просить позов задоволити.
В судовому засіданні потерпіла та її представник подану заяву підтримали з мотивів, викладених в ній.
Обвинувачений та його захисник проти поданої заяви заперечили, вказали, що дане питання не може вирішуватися судом на даній стадії розгляду справи.
Розглянувши дану заяву, заслухавши думку прокурора, який проти задоволення клопотання не заперечив, оглянувши матеріали справи та оцінивши надані докази, вважаю, що така підлягає до часткового задоволення з наступних підстав.
Відповідно до вимог п. 2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України. Крім того, у випадку задоволення цивільного позову суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про накладення арешту на майно для забезпечення цивільного позову до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.
Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, які перебувають у власності обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями обвинуваченого, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову. Заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Відповідно до ст. 171 КПК України, вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову, повинна бути співмірною із розміром шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.
Частиною 5 статті 128 КПК України передбачено, що цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими КПК України. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, КПК України не врегульовані, до них застосовуються норми ЦПК України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.
Відповідно до ст.151 ЦПК України, забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду. У заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: причини, у зв`язку з якими потрібно забезпечити позов; вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності та інші відомості, потрібні для забезпечення позову.
Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Стосовно заперечення обвинуваченим та стороною захисту вирішення питання про арешт майна на стадії підготовчого провадження, то, у відповідності до ст. 315 КПК України якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду. З метою підготовки до судового розгляду суд: визначає дату та місце проведення судового розгляду; з`ясовує, у відкритому чи закритому судовому засіданні необхідно здійснювати судовий розгляд; з`ясовує питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді; 4) розглядає клопотання учасників судового провадження про: здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту; витребування певних речей чи документів; 5) вчиняє інші дії, необхідні для підготовки до судового розгляду.
Враховуючи вищевказане, оскільки у даному кримінальному провадженні заявлений цивільний позов, клопотання про арешт майна було заявлено під час підготовчого судового засідання у справі і такий не був накладений раніше, вважаю, що в клопотанні потерпілої та матеріалах справи наявні вагомі докази про необхідність забезпечення даного позову та накладення арешту на квартиру, що належить обвинуваченому. Разом з тим, беручи до уваги те, що цивільним позивачем подано заяву про зменшення розміру позовних вимог у відповідності до яких ціна позову становить 118 381,62 грн., а накладення арешту на квартиру є достатнім для забезпечення виконання зобов`язання, а тому клопотання підлягає до часткового задоволення.
Керуючись ст.ст.170, 172, 173 КПК України, суд, -
у х в а л и в:
клопотання задоволити частково.

Накласти арешт на квартиру, що належить ОСОБА_5 (ідентифікаційний код: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ) та знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвалу суду може бути оскаржено до апеляційного суду Львівської області через Личаківський районний суд м.Львова протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1