Дата документу 29.05.2017 Справа № 554/4223/17
Провадження №1-кс/554/3709/2017
УХВАЛА

Іменем України

29 травня 2017 року м. Полтава

Октябрський районний суд м.Полтави у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю слідчого ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Полтаві клопотання слідчого ВП №2 ПВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , подане у кримінальному провадженні №0000596 від 05.05.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, і погоджене прокурором Полтавської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, у якому просить накласти арешт на майно, яке добровільно видав ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у ході оглядів місця події 15.05.2017 року а саме: два медичні халати «Teva».

Клопотання мотивоване тим, що у провадженні СВ ВП №2 ПВП ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000596 від 05.05.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, так в березні місяці 2017 року невстановлена особа, шляхом підбору шпугового ключа, проникла до підвального приміщення будинку АДРЕСА_1 , звідки таємно викрала 15 медичних халатів «Teva», які належали ОСОБА_6 , чим спричинила останній матеріального збитку 4500 грн.

Слідчий вказує, що 15.05.2017 року до ВП № 2 особисто прийшов громадянин ОСОБА_5 , 1976 р.н., прож.: АДРЕСА_2 , та добровільно надав для огляду 2 медичних халати «Teva», які 15.05.2017 року були оглянуті та вилучені в ході огляду за адресою: АДРЕСА_3 , та 15.05.2017 року були визнані речовим доказом та приєднані до кримінального провадження в якості речового доказу.

Крім того, зазначає, що завданням арешту майна у даному випадку є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Метою арешту майна вказує забезпечення збереження речових доказів.

З підстав викладеного, враховуючи, що речі, вилучені в ході огляду місця події від 15.05.2017 року мають суттєве значення, оскільки є речовими доказами по даному кримінальному провадженню, слідчий просить накласти арешт на вказане майно.

Також слідчий просить поновити пропущений строк звернення з даним клопотанням до суду, оскільки у даному випадку він був пропущений з поважних причин, а саме через велику кількість необхідних першочергових слідчих дій: призначення експертиз, допитів свідків, проведення інших слідчих (розшукових) дій, а також через велике навантаження на слідчого.

На підставі викладеного, слідчий просить клопотання задовольнити.

У судовому засіданні слідчий клопотання підтримав та просив його задовольнити, надавши пояснення, аналогічні викладеним у клопотанні.

Власник майна, - потерпілий ОСОБА_6 , а також ОСОБА_5 , у якого було тимчасово вилучено вищезазначене майно, у судове засідання не з`явились, про розгляд клопотання повідомлені в установленому порядку, просили про розгляд клопотання без їх участі, проти задоволення клопотання не заперечували, про що надали до суду відповідні заяви.

Суд, заслухавши пояснення слідчого, перевіривши надані матеріали кримінального провадження та дослідивши докази, дійшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, в клопотанні слідчого ставиться питання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме два медичні халати «Teva».

Згідно з ч.1, ч.2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.3 вказаної статті у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Положеннями статті 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України

Тому, з огляду на положення ч. 2 ст. 167 та ч.1 і 2 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна, яке має ознаки речового доказу, по суті являє собою форму забезпечення доказів, є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Також слідчий просить поновити пропущений строк звернення до суду із даним клопотанням.

Згідно з ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

З матеріалів клопотання вбачається, що майно, про арешт якого ставиться питання в заявленому клопотанні, було вилучено 15.05.2017 року, а з даним клопотанням слідчий звернувся до суду лише 26.05.2017 року.

У відповідності з ч.1 ст.117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Поновлення процесуального строку за своєю правовою природою передбачає встановлення учасникам кримінального провадження ухвалою слідчого судді, додаткового проміжку часу для вчинення процесуальної дії за умови пропуску строку з поважних причин.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу.

Як на поважність причин пропуску строку звернення до суду з клопотання, слідчий посилається на те, що визначений ч.5 ст.171 КПК України строк звернення із клопотанням про арешт майна був пропущений слідчим у зв`язку із наявністю великої кількості необхідних першочергових слідчих дій: призначення експертиз, допитів та свідків, проведення інших слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні, а також через велике навантаження на слідчого.

Враховуючи зазначені доводи слідчого та викладені ним обставини, беручи до уваги, що вилучені в ході огляду речі мають суттєве значення у кримінальному провадженні та визнані речовими доказами по даному кримінальному провадженні, суд вважає за можливе задовольнити клопотання слідчого та поновити пропущений з поважних причин строк звернення до суду із клопотанням про арешт майна.

Як вбачається із матеріалів клопотання, 05.05.2017 року до ЄРДР внесені відомості за №0000596 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України та згідно витягу зазначені дані про те, що в березні 2017 року невстановлена особа шляхом підбору шпугового ключа, проникла до підвального приміщення будинку АДРЕСА_1 , звідки таємно викрала 15 медичних халатів, які належали ОСОБА_6 , чим спричинила останній матеріального збитку у розмірі 4500 грн.

Встановлено, що згідно протоколу від 15.05.2017 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видав два медичні халати «Teva», які було викрадено з підвального приміщення по вул.Б.Хмельницького в м.Полтаві.

Постановою слідчого від 15.05.2017 року вищевказані два медичні халати «Teva» визнані речовими доказами у кримінальному провадженні №0000596.

З матеріалів клопотання та кримінального провадження вбачається, що вказані два медичні халати «Teva» є об`єктом кримінально протиправних дій, речовим доказом, а метою арешту зазначеного майна є забезпечення кримінального провадження, збереження речового доказу, проведення експертизи, а також виключення можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.

Оскільки у даному кримінальному провадженні є всі підстави вважати, що вищевказане майно, є предметами, які зберегли на собі сліди злочину, можуть бути доказами кримінального правопорушення, а також враховуючи виправдані інтереси держави, пов`язані з порушенням загальносуспільних інтересів, суд вважає за необхідне вжити заходів забезпечення кримінального провадження, шляхом накладення арешту на зазначене майно.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про доцільність накладення арешту на майно потерпілого ОСОБА_6 , а саме два медичні халати «Teva» для забезпечення належного зберігання речового доказу у кримінальному провадженні та недопущення можливості його втрати або знищення, а також проведення судових експертиз.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 117, 131, 132, 170, 171, 172, 173, 309, 376 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого ВП №2 ПВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 про поновлення строку для подання клопотання про арешт майна задовольнити.

Поновити пропущений із поважних причин строк звернення до суду із клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні №0000596 від 05.05.2017 року.

Накласти арешт на майно, яке було тимчасово вилучене у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході огляду місця події 15.05.2017 року, а саме: 2 (два) медичні халати «Teva», які знаходяться в кімнаті для зберігання речових доказів відділення поліції № 2 Полтавського відділу поліції ГУ НП в Полтавській області.

Виконання ухвали покласти на слідчого ВП №2 ПВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Полтавської області протягом 5 (п`яти) днів з моменту проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1