Справа № 303/2679/17
А П Е Л Я Ц І Й Н И Й С У Д З А К А Р П А Т С Ь К О Ї О Б Л А С Т І
У Х В А Л А
І м е н е м У к р а ї н и

09.06.2017 м. Ужгород
Апеляційний суд Закарпатської області у складі суддів: ОСОБА_1 (головуючий), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , з участю секретаря ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 розглянув у відкритому судовому засіданні провадження № 11-сс/777/299/2017 за клопотанням про арешт майна, в якому ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду від 15.05.2017.
У клопотанні стверджується, що ОСОБА_6 за попередньою змовою з ОСОБА_9 12.05.2017 о 14:24 на вході до супермаркету «Silverland» по вул. Купальній, 16 в м. Мукачеві умисно, з корисливих мотивів незаконно збув за 2000 грн. ОСОБА_10 шість згортків психотропної речовини метамфетаміну загальною вагою 0,0538 г.
Під час огляду місця події були вилучені 2544 грн. з сумки ОСОБА_6 , 1400 грн. з автомобіля, яким він користується, 584 грн. у ОСОБА_9 , а також два стільникові телефони, які приєднано до кримінального провадження в якості речових доказів.
Клопотання мотивоване необхідністю забезпечити можливу конфіскацію майна підозрюваних.
Ухвалою слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду від 15.05.2017 клопотання задоволено: на телефони і гроші з метою забезпечення збереження речових доказів і конфіскації майна, як виду покарання, накладено арешт.
ОСОБА_6 з ухвалою слідчого судді не погодився і в апеляційній скарзі просить її скасувати, клопотання слідчого залишити без задоволення, а телефони і гроші йому повернути. Зазначає, що в клопотанні слідчого і ухвалі слідчого судді немає посилань на докази, які вказували б на належність телефонів до речових доказів, що слідчий суддя розглянув клопотання без його завчасного повідомлення та участі і свого рішення не вмотивував.
Апеляційний суд заслухав доповідь судді про зміст клопотання, ухвали слідчого судді і апеляційної скарги, заперечення прокурора проти апеляційних вимог ОСОБА_6 , перевірив матеріали провадження, обговорив доводи сторін та вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з таких підстав.
Згідно з ч.2 ст. 170 КПК арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення. Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу: було знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.
Частиною п`ятою статті 170 КПК передбачено також можливість накладення арешту на майно підозрюваного за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом, може призначити покарання у виді конфіскації майна.
При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, відповідно до вимог ч.2 ст. 173 КПК, повинен врахувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для інших осіб.
Ці вимоги кримінального процесуального закону прокурором і слідчим суддею в частині, що стосується накладення арешту на стільникові телефони і готівку, додержані.
13.05.2017 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у незаконному збуті психотропних речовин в місцях масового перебування громадян за попередньою змовою групою осіб, тобто в кримінальному правопорушенні, передбаченому ч.2 ст. 307 КК.
Стільникові телефони, якими користувався підозрюваний ОСОБА_6 , підпадають під зазначені у статті 98 КПК критерії: могли бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегти у собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а гроші могли були об`єктом кримінально протиправних дій, або набуті кримінально протиправним шляхом. За умови доведеності обставин кримінального правопорушення, які вважає встановленими слідчий, є достатні підстави вважати, що готівка, як майно підозрюваного, може підпасти під передбачену санкцією ч.2 ст. 307 КК конфіскацію майна.
Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Частиною другою цієї статті передбачено, що клопотання про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
З огляду на такі приписи Апеляційний суд вважає, що розгляд клопотання за відсутності ОСОБА_6 не є підставою для скасування ухвали слідчого судді.
Керуючись ст.ст. 404, 405, 407 КПК України, Апеляційний суд
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення, ухвалу слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду від 15.05.2017, в частині накладення арешту на стільникові телефони марки «Nokia» і готівку: 2544 грн. вилучені з сумки ОСОБА_6 , 1400 грн. вилучені з правого переднього сидіння автомобіля «ВАЗ -2106» НОМЕР_1 , 584 грн. вилучені з кишені куртки ОСОБА_9 , залишити без змін.
Ухвала Апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню касаційним порядком не підлягає.
Судді: