У Х В А Л А

ІМ Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28.03.2017 м. Ужгород

Апеляційний суд Закарпатської області в складі суддів: ОСОБА_1 (головуючий), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , при секретарі ОСОБА_4 , за участю прокурора ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 та його захисника адвоката ОСОБА_7 , потерпілого ОСОБА_8 , розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді апеляційну скаргу прокурора Ужгородської місцевої прокуратури на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 08.02.2017 по кримінальному провадженні №11-кп/777/215/17 щодо ОСОБА_6 ..
Цією ухвалою, обвинувальний акт щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Невицьке Ужгородського району, мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, не працюючого, не судимого, обвинуваченого за ч.1 ст. 122 КК України - повернуто прокурору Ужгородської місцевої прокуратури для усунення порушень вимог КПК України.

Органом досудового розслідування, ОСОБА_6 обвинувачується в тому, що 02.08. 2014, близько 20 год., будучи членом Ужгородської районної організації УTMP, перебуваючи під час полювання на березі каналу в урочищі «Дубки», що поблизу с. Невицьке Ужгородського району в зв`язку з відкриттям сезону полювання на пернату дичину, маючи при собі зареєстровану за ним гладкоствольну мисливську рушницю, марки ІЖ 18Е, 16 калібру, № НОМЕР_1 , дозвіл № НОМЕР_2 від 12.01.2009, під час сварки з ОСОБА_8 , яка виникла на ґрунті неприязних відносин, що пов`язані з виконанням потерпілим своїх службових обов`язків на посаді єгеря Закарпатського товариства мисливців та рибалок «Лісівник», умисно, використовуючи свої навички як мисливця з багаторічним досвідом та усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи можливість настання наслідків у вигляді спричинення тілесних ушкоджень, не маючи на меті позбавити життя потерпілого, зробив один постріл з належної йому гладкоствольної мисливської рушниці, марки ІЖ 18Е, 16 калібру, № НОМЕР_1 в напрямку, де знаходився ОСОБА_8 ..

У результаті пострілу, ОСОБА_8 спричинено тілесні ушкодження у вигляді вогнепального дробового поранення лівої гомілки, лівої кисті та грудної клітки зліва, вогнепального ушкодження n.suralis зліва.

Тілесні ушкодження у вигляді вогнепального ушкодження n.suralis зліва потягли за собою розлад здоров`я на строк більше 21 дня і по цій ознаці згідно п.2.2.2 «Правил судово-медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень», затверджених Наказом №6 МОЗ України від 17.01.1995 року кваліфікуються як тілесні ушкодження середньої тяжкості.

-2-

Тілесні ушкодження у вигляді вогнепального дробового поранення лівої гомілки, лівої кисті та грудної клітки зліва потягли за собою розлад здоров`я на строк більше 6 але менше 21 дня й по цій ознаці згідно п. 2.3.3 «Правил судово-медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень», затверджених наказом №6 МОЗ України від 17.01.1995 кваліфікуються як легкі тілесні ушкодження з короткочасним розладом здоров`я.

Таким чином, ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 122 КК України спричинення умисного середньої тяжкості тілесного ушкодження, тобто умисне ушкодження, яке не є небезпечним для життя і не потягло за собою наслідків, передбачених у ст.121 цього Кодексу, але таке, що спричинило тривалий розлад здоров`я.

Підставою для повернення обвинувального акта прокурору в ухвалі суду зазначено те, що такий у порушення вимог ст. 291 КПК України не містить формулювання обвинувачення. Не усунення цього недоліку на стадії підготовчого судового засідання шляхом повернення обвинувального акту прокурору та невиконання вимог кримінального процесуального закону унеможливлює здійснення судового розгляду у відповідності до засад кримінального судочинства, зокрема, законності, рівності всіх перед законом і судом, доступу до правосуддя, змагальності та забезпечення права особи на захист від пред`явленого обвинувачення. Судовий розгляд у відсутності конкретного обвинувачення й стосовно особи, якій воно не висунуто є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод, згідно якої обвинувачений має бути негайно і детально проінформований про причину обвинувачення. Відсутність в обвинувальному акті формулювання обвинувачення унеможливлює якісно, і в повній мірі здійснювати захист, що є беззаперечною підставою для скасування ухваленого вироку.

В апеляційній скарзі прокурор просить ухвалу суду від 08.02.2017 про повернення обвинувального акту прокурору в кримінальному провадженні №0000982 скасувати, призначити новий розгляд у суді першої інстанції. Уважає рішення суду першої інстанції незаконним та необґрунтованим. Зазначає, що суд у порушення вимог ч.1 ст.319 КПК України, якою передбачено, що після заміни судді виключно судовий розгляд розпочинається спочатку, провів підготовче судове засідання. Окрім того, сторона обвинувачення, використала своє право, передбачене ч.1 ст.338 КПК України на зміну обвинувачення, оскільки під час судового розгляду встановлено нові фактичні обставини, які підтверджені дослідженими в судовому засіданні доказами щодо не перебування ОСОБА_6 , під час вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення у стані алкогольного сп`яніння.

21.12.2016, прокурором скеровано до суду для долучення до матеріалів судового провадження у відповідності до вимог ч.2 ст.338 КПК України новий обвинувальний акт відносно ОСОБА_6 , разом з відомостями про вручення йому та його захиснику, потерпілому, його представнику. Разом із тим, судом, у порушення вимог ч.4 ст.338 КПК України обвинуваченому ОСОБА_6 не роз`яснено, що він буде захищатися в судовому засіданні від нового обвинувачення та не відкладено розгляд не менше як на сім днів для надання обвинуваченому та його захиснику можливості підготуватися до захисту проти нового обвинувачення. За таких обставин, прокурор стверджує, що жодних перешкод, передбачених кримінальним процесуальним законом, для проведення судового розгляду обвинувального акту у вказаному кримінальному провадженні в суду не було, а рішення про повернення його прокурору в підготовчому судовому засіданні прийнято з порушенням вимог кримінального процесуального закону за надуманими мотивами.

-3-

Апеляційний суд, заслухавши доповідь судді, промову прокурора на підтримання поданої апеляційної скарги, пояснення обвинуваченого та його захисника адвоката ОСОБА_7 , та потерпілого, які підтримали апеляційну скаргу прокурора, перевіривши матеріали кримінального провадження, доводи апеляційної скарги, колегія суддів уважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з таких підстав.

Відповідно до вимог ст. 319 КПК України судовий розгляд у кримінальному провадженні повинен бути проведений в одному складі суддів. У разі якщо суддя позбавлений можливості брати участь у судовому засіданні, він має бути замінений іншим суддею, який визначається у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. Після заміни судді судовий розгляд розпочинається спочатку, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті та статтею 320 цього Кодексу.

Суд вмотивованою ухвалою може прийняти рішення про відсутність необхідності розпочинати судовий розгляд з початку та здійснювати повторно всі або частину процесуальних дій, які вже здійснювалися під час судового розгляду до заміни судді, якщо таке рішення не може негативно вплинути на судовий розгляд та за умови дотримання таких вимог:

1) сторони кримінального провадження, потерпілий не наполягають на новому проведенні процесуальних дій, які вже були здійсненні судом до заміни судді;

2) суддя, що замінив суддю, який вибув, ознайомився з ходом судового провадження та матеріалами кримінального провадження, наявними в розпорядженні суду, згоден з прийнятими судом процесуальними рішеннями і вважає недоцільним нове проведення процесуальних дій, що вже були проведені до заміни судді.

У даному випадку, після заміни судді в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 КПК України, такої ухвали суд не виносив отже, судовий розгляд розпочався з початку.

Так, вироком Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25.05.2015, ОСОБА_6 було визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 122 КК України та призначено йому покарання у виді трьох років позбавлення волі, на підставі ст.75 КК України його звільнено від відбування призначеного покарання з іспитовим строком два роки (т.1 а.к.п. 114-117).

Ухвалою Апеляційного суду Закарпатської області від 15.07.2015, указаний вирок Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25.05.2017 щодо ОСОБА_6 було скасовано та призначено новий розгляд у суді першої інстанції зі стадії підготовчого судового засідання (т.1 а.к.п.149-152).

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26.08.2015, за результатами розгляду в підготовчому судовому засіданні обвинувального акта про обвинувачення ОСОБА_6 , ухвалено рішення про призначення судового розгляду кримінального провадження на підставі отриманого обвинувального акта (т.1, а.к.п. 167).

Таким чином, стадія підготовки до судового розгляду в кримінальному провадженні щодо ОСОБА_6 на даному етапі була завершена. Отже, судовий розгляд у даному кримінальному провадженні під головуванням судді ОСОБА_9 розпочався 16.09.2015, і тривав згідно журналу судового засідання до 07.06.2016, де в судовому засіданні була оголошена перерва до 30.06.2016 у зв`язку з необхідністю допитати експерта, але у вказану дату та час судове засідання не відбулося у зв`язку з перебуванням головуючого судді у нарадчій кімнаті по іншій справі (т.1. а.к.п.206-207, 212).

-4-

Відповідно до розпорядження керівника апарату суду від 08.11.2016, матеріали кримінального провадження щодо ОСОБА_6 , було передано на повторний автоматизований розподіл, у зв`язку з тим що суддя ОСОБА_9 звільнений із посади судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області (т.1 а.к.п. 213).

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи визначено інший склад суду (т.1. а.к.п.214).

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 09.11.2016 після прийняття кримінального провадження до свого провадження, було ухвалено призначити підготовче судове засідання обвинувального акту відносно ОСОБА_6 за ч.1 ст.122 КК України на 14.12.2016 -10 год.(т.1.а.к.п.215).

Стаття 3 КПК України не містить тлумачення терміну «судовий розгляд», проте зі змісту п.24 цієї статті вбачається, що підготовче судове провадження не є складовою судового розгляду, а поряд із ним та з іншими стадіями входить до складу судового провадження. До такого ж висновку можна прийти шляхом аналізу структури КПК України: його розділ ІУ «Судове провадження в першій інстанції» передбачає, що судовий розгляд, порядок якого встановлений у главі 28 «Судовий розгляд», може бути розпочатий тільки після виконання приписів глави 27 «Підготовче провадження»

Отже, проведення повторного підготовчого судового засідання, у тому числі після заміни судді, який вибув, КПК України не передбачено.

Таким чином, колегія суддів прийшла до висновку, що суд першої інстанції, у порушення норм кримінального процесуального закону, які регламентують судовий розгляд та процедуру його проведення, усунувся від проведення судового розгляду та постановив судове рішення з питань, які вирішуються під час підготовчого судового засідання, а саме ухвалою призначив підготовче судове засідання, що на даній стадії КПК України не передбачено.

Крім того, апеляційний суд звертає увагу суду першої інстанції на те, що за вказаний період судового розгляду кримінального провадження, а саме 22.12.2016, прокурор відповідно до вимог ст.338 КПК України змінив обвинувальний акт, у якому сформулював обвинувачення щодо ОСОБА_6 , на відсутність якого вказувалося в ухвалі Апеляційного суду Закарпатської області від 15.07.2015 (т.1. а.к.п.239-249).

Згідно п.3 ч.1, ч.2 ст. 409 КПК України, підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі обвинуваченого.

Відповідно до вимог статті 412 КПК України істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

Таким чином, колегія суддів уважає, що неухильне дотримання передбаченої законом процесуальної форми є неодмінною умовою повного, всебічного й об`єктивного дослідження обставин справи, встановлення істини в справі й прийняття правильного рішення. При цьому конкретне порушення кримінального процесуального закону може бути визнано апеляційною інстанцією істотним чи неістотним залежно від обставин кримінального провадження.

Підставами для скасування чи зміни судового рішення судом апеляційної інстанції є такі порушення норм кримінального процесуального закону, які шляхом позбавлення чи обмеження гарантованих КПК України прав учасників кримінального провадження, недотримання процедури судочинства чи іншим шляхом вплинули чи могли вплинути на винесення законного, обґрунтованого та вмотивованого судового рішення.

-5-

Колегія суддів уважає, що встановлені та наведені в ухвалі апеляційного суду порушення процесуального закону є істотними, оскільки торкаються прав та законних інтересів як обвинуваченого так і потерпілого, які перешкодили суду повно, і всебічно розглянути провадження, і вплинуло на постановлення законного й обґрунтованого судового рішення, а тому ухвала суду першої інстанції підлягає до скасування з направленням кримінального провадження до суду першої інстанції із призначенням нового судового розгляду.

Керуючись ст.ст. 404, 407,409, 412, 419 КПК України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу прокурора Ужгородської місцевої прокуратури задовольнити.

Ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 08.02.2017 про повернення обвинувального акта щодо ОСОБА_6 прокурору скасувати й призначити новий розгляд у суді першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення й касаційному оскарженню не підлягає.

Судді: