Справа № 308/6489/17
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
07 липня 2017 року м. Ужгород
Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , з участю прокурора - ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах слідчого управління Головного Управління Національної поліції в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_7 , погоджене прокурором ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця за національністю, з середньою освітою, не працюючого, не одруженого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
Головним управлінням Національної поліції в Закарпатській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000146 про кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.286 КК України, відомості про яке внесені до ЄРДР від 05.07.2017.

Досудовим розслідуванням встановлено, зокрема, що 05 липня 2017 року біля 17 години 40 хвилин, водій ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння та керуючи автомобілем марки «Опель Астра» реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 Республіки, рухаючись по вулиці Головній в селі Чорнотисово, в напрямку села Сасово, Виноградівського району, біля будинку № 97, не впорався з керуванням свого транспортного засобу та грубо порушив вимоги п.п.2.3 «б», 2.9 «а», 11.2, 12.1 та 13.3 Правил дорожнього руху України, виїхав на зустрічну смугу руху, де здійснив наїзд на малолітню ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка рухалась на велосипеді по краю проїзної частини дороги в зустрічному з автомобілем напрямку. Внаслідок даної ДТП від отриманих тілесних ушкоджень малолітня ОСОБА_8 померла на місці пригоди.

Невиконання водієм ОСОБА_5 вказаних вимог Правил дорожнього руху України знаходиться в прямому причинному зв`язку з наслідками, що настали а саме: смертю малолітньої ОСОБА_8 .

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, а саме, порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, якщо воно спричинило смерть потерпілого.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого ОСОБА_5 злочину підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 05.07.2017 року та схемою до нього, висновком медичного огляду водія ОСОБА_5 на стан сп`яніння від 05.07.2017 року.

Клопотання мотивоване тим, що підозрюваний ОСОБА_9 , перебуваючи на волі з метою переховування від органів досудового розслідування та суду може виїхати за межі України, тим самим ухилятися від виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому кримінальному провадження, скоїв тяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років, а застосування більш м`яких запобіжних заходів буде недостатньо ефективним для запобігання ризикам, порівняно із взяттям під варту.

У судовому засіданні прокурор, слідчий клопотання підтримали та просили його задовольнити. Зазначили, що обґрунтованість підозри та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України підтверджена, а тому просили обрати міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, пов`язаними із перешкоджанням здійсненню кримінального провадження.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні заперечували проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки ризики, про які йдеться в клопотанні не підтверджені відповідними доказами та є припущеннями органу досудового розслідування. ОСОБА_5 має позитивну характеристику, на обліках не перебуває. Окрім іншого, просили взяти до уваги, що ОСОБА_5 має міжхребцеву грижу, потребує лікування. На підставі наведеного, просили застосувати інший запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Заслухавши думки прокурора, слідчого з приводу внесеного клопотання, підозрюваного та його захисника, суд приходить до наступних висновків:
Головним управлінням Національної поліції в Закарпатській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000146 про кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.286 КК України, відомості про яке внесені до ЄРДР від 05.07.2017.

05 липня 2017 року о 23 год. 00 хв. в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 було затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

06 липня 2017 року о 16 год. 00 хв. гр. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», - «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
При дослідженні доданих до клопотання доказів, суд приходить до висновку, що органом досудового розслідування ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України. Обґрунтованість підозри стверджується наявними в долучених на обґрунтування клопотання документах даними, які на даній стадії процесу є достатніми для висновку про обґрунтованість підозри. Також слідчим суддею враховано обставини вчинення інкримінованого діяння та їхню суспільну небезпечність.
Матеріалами доданими до клопотання доводиться також наявність достатніх підстав вважати, що існують наступні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що ОСОБА_5 буде переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків.
При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового слідства відносно ОСОБА_5 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.
Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи з наявних в наданих суду матеріалах клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин.
В той же час, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що згідно з ст. 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, враховуються обставини, передбачені ст.178 КПК України.
У судовому засіданні під час розгляду клопотання доказів того, що стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_5 не допускає тримання його під вартою слідчому судді не надано, а тому слід вважати, що таких перешкод не має.
Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя у відповідності до ч.1 ст. 178, ст. 183 КПК України враховує, що останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, а також особу підозрюваного ОСОБА_5 , який вік та стан його здоров`я, який не виключає можливості тримання останнього під вартою, постійне місця проживання, майновий та сімейний стан, та приходить до висновку, що докази та обставини на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на волі може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків та потерпілих, а для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведено у судовому засіданні вважає недостатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів, відтак клопотання сторони обвинувачення підлягає задоволенню.
Разом з тим, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, визначає розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим кодексом.
Згідно з положеннями ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Згідно з ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
Відповідно до рішень ЄСПЛ у справі «В. проти Швейцарії» (W. V. Switzerland), 14379/88, 26 січня 1993 року, у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain), 12050/04, 8 січня 2009 року розмір застави повинен бути належною гарантією того, що заявник вирішить не зникати через побоювання втратити цю заставу, при визначенні розміру застави виправданим є врахування серйозності обставин справи.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, необхідність покладення яких випливає з наведеного в обґрунтування даного клопотання.
З урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу, наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а також те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, суд приходить до переконання, що розмір застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним своїх обов`язків, передбачених КПК України, слід встановити в розмірі шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 96 000,00 грн. (дев`яносто шість тисяч гривень).
Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 186, 193, 196, 197, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.
Обрати відносно ОСОБА_5 - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Строк тримання під вартою обчислювати ОСОБА_5 з 05 липня 2017 року 23 год. 00 хв. по 02 вересня 2017 року 23 год. 00 хв.
Строк дії ухвали про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним своїх обов`язків, передбачених цим Кодексом в розмірі шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 96 000,00 грн. (дев`яносто шість тисяч гривень).
Роз`яснити, що підозрюваний ОСОБА_5 або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора або суду на їх першу вимогу;
- не відлучаться із населеного пункту, в якому він фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду.
Строк дії покладених на підозрюваного обов`язків два місяці.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Закарпатської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 10 липня 2017 року о 16 год. 00 хв.
Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1