Номер провадження 1-кп/201/545/2016
У Х В А Л А
23 грудня 2016 року м. Дніпро
вул. Паторжинського, 18а
Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі:
Головуючого - судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника обвинуваченого ОСОБА_5 ,
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,
У підготовчому судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_5 , яка залучена до участі у даному кримінальному провадженні вже на стадії підготовчого провадження, вважала за неможливе проведення підготовчого судового засідання і просила суд повернути прокурору даний обвинувальний акт. В обґрунтування своєї позиції зазначила, під час досудового розслідування даного кримінального провадження участі не приймала і була залучена до участі у цьому провадженні вже на стадії підготовчого провадження на підставі ухвали суду, а тому не мала об`єктивної можливості ознайомитися із матеріалами досудового розслідування під час досудового розслідування. Додала, що на стадії підготовчого провадження стороною обвинувачення у відкритті їй матеріалів досудового розслідування відмовлено, більш того, її підзахисний стверджує, що не зважаючи на те, що надав слідчому розписку про отримання обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування, такі документи йому не вручали. За таких обставин, з урахуванням відмови сторони обвинувачення у відкритті їй матеріалів досудового розслідування, на яких ґрунтується висунуте її підзахисному обвинувачення, вона позбавлена об`єктивної можливості здійснювати захист обвинуваченого ОСОБА_4 та заявити певні клопотання, які повинні вирішуватися саме на цій стадії, а тому вважала, що у такому випадку проведення підготовчого судового засідання взагалі не можливе, оскільки буде грубо порушено гарантоване обвинуваченому право на захист.
Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника ОСОБА_5 та зазначив, що не отримував обвинувальний акт і не розуміє яке йому висунуто обвинувачення.
У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 висловив думку про можливість призначення судового розгляду за наданим суду обвинувальним актом, вважаючи його таким, що відповідає вимогам ст. 291 КПК України. Водночас, зазначив, що ним дійсно відмовлено стороні захисту адвокату ОСОБА_5 у відкритті матеріалів досудового розслідування, мотивуючи свою позицію тим, що досудове розслідування по даному кримінальному провадженню завершено, обвинувальний акт стосовно ОСОБА_4 направлений до суду, а тому надання захиснику матеріалів досудового розслідування, навіть якщо вона не приймала участі під час проведення досудового розслідування і не мала об`єктивної можливості ознайомитися із вказаними матеріалами, нормами діючого законодавства не передбачено і буде суперечити вимогам ст. 290 КПК України. Більш того, вважав достатнім відкриття матеріалів досудового розслідування тільки обвинуваченому ОСОБА_4 для дотримання його права на захист.
Вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши наданий суду обвинувальний акт та матеріали, додані до нього, суд приходить до висновку про неможливість призначення судового розгляду за цим обвинувальним актом, з підстав його невідповідності вимогам Кримінального процесуального кодексу України, з наступних підстав.
Відповідно до вимог п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту прокурору, якщо він не відповідає вимогам Кримінального процесуального кодексу України.
Частиною 6 ст. 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статі 7 цього Кодексу.
До загальних засад кримінального провадження згідно ст. 7 КПК України віднесено законність, який встановлює обов`язок слідчого, прокурора та суд неухильно додержуватись вимог Конституції України, КПК України, інших актів законодавства.
Відповідно до доктринального тлумачення кримінального процесуального закону, положення п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України поширюються не лише на випадки, коли обвинувальний акт не відповідає вимогам ст. 291 КПК України, а й на випадки, коли обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування не відповідають вимогам Кримінального процесуального Кодексу України.
Той факт, що повернення обвинувального акту має здійснюватися не лише в разі невідповідності його вимогам ст. 291 КПК України, а й в інших випадках, передбачених КПК України, узгоджується і з висновком у постанові Верховного Суду України № 5-11кс15 від 25 травня 2015 року.
В положеннях ст. 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства, зокрема, законність, забезпечення право на захист, тощо.
Відповідно до положень ст. ст. 2, 8, 9, 20, 22 Кримінального процесуального кодексу України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, при цьому завданнями кримінального провадження є, у тому числі, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а також забезпечення права на захист.
Сторони кримінального провадження мають півні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України.
Принцип верховенства права відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини» від 23.02.2006 р. передбачено, що «при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду, як джерело права».
Під час підготовчого судового засідання встановлено, що відповідно до ухвали Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 05 грудня 2016 року клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про призначення йому безоплатного захисника задоволено та надано доручення Регіональному центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги в Дніпропетровській області призначити обвинуваченому захисника.
Відповідно до доручення Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги в Дніпропетровській області № 004-0030519 від 05 грудня 2016 року обвинуваченому ОСОБА_4 призначено захисника адвоката ОСОБА_5 .
Отже, за таких обставин, залучена як захисник до участі у даному кримінальному провадженні вже на стадії підготовчого провадження, адвокат ОСОБА_5 з очевидних причин не мала можливості ознайомитися з матеріалами досудового розслідування під час проведення досудового розслідування.
Водночас, захисник відповідно до вимог ч. 5 ст. 46 КПК України захисник користується процесуальними правами підозрюваного, обвинуваченого, захист якого він здійснює, передбаченими ст. 42 КПК України, зокрема, знати у вчиненні якого кримінального правопорушення його обвинувачують, заявляти клопотання, ознайомлюватися з матеріалами досудового розслідування та вимагати відкриття матеріалів згідно зі статтею ст. 290 КПК України, тощо.
Виходячи з наведених положень кримінального процесуального закону, з урахуванням ст. ст. 314, 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання захисник має право висловлювати свою думку з приводу тих чи інших питань, вирішення яких передбачено ст. 314 цього кодексу, а також заявляти клопотання про здійснення виклику певних осіб до суду для допиту та витребування певних речей, тощо
Отже, з урахуванням принципової та категоричної позиції сторони обвинувачення, яка відмовила захиснику ОСОБА_5 у відкритті матеріалів досудового розслідування, не зважаючи на те, що остання залучена судом до участі у даному кримінальному провадженні вже на стадії підготовчого провадження, а тому з очевидних причин не знайомилася з матеріалами досудового розслідування, захисник ОСОБА_5 взагалі позбавлена об`єктивної можливості здійснювати захист обвинуваченого ОСОБА_4 , право на який гарантовано Конституцією України та Конвенцією про захист прав та основоположних свобод людини.
Водночас, проведення за таких обставин підготовчого судового засідання із прийняттям рішення про можливість призначення судового розгляду на підставі наданого стороною обвинувачення обвинувального акту, буде свідчити про недотримання загальних засад кримінального провадження та безумовно спричинить суттєве порушення права обвинуваченого ОСОБА_4 на захист і стане передумовою незабезпечення справедливого судового розгляду, що, у свою чергу, буде підставою для скасування судового рішення.
Отже, за таких обставин, суд позбавлений можливості провести підготовче судове засідання із дотриманням вимог Кримінального процесуального кодексу України та загальних засад кримінального провадження, адже не має процесуальної можливості вплинути на сторону обвинувачення і змусити виконати вимоги ст. 290 КПК України та відкрити сторони захисту матеріали досудового розслідування.
Більш того, наведені вище порушення вимог кримінального процесуального закону призвели до суттєвого порушення права обвинуваченого на захист, що в свою чергу, позбавляє суд можливості призначити судовий розгляд за наданим суду обвинувальним актом, оскільки наведені порушення закону не можуть бути усунені під час судового розгляду, а суттєво порушене право обвинуваченого на захист не може бути поновлене судом.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 291, 314, 369-372 КПК України, суд,
Ухвала суду набирає законної сили після спливу семиденного строку, встановленого ст. 395 КПК України для її оскарження. Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили та її виконання.
Ухвала може бути оскаржена в порядку ст. 395 КПК України.
Апеляційну скаргу на ухвалу суду може бути подано до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Жовтневий районний суд міста Дніпропетровська протягом семи днів з дня її проголошення.
Суддя ОСОБА_1