Справа № 369/3290/17
Провадження № 1-кс/369/721/17
УХВАЛА
Іменем України
30.06.2017 року м. Київ
Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

Слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участі прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні в м. Києві в режимі відеоконференції клопотання слідчої СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № № 0001619 від 21.03.2017 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , -

ВСТАНОВИВ:
Слідча Києво-Святошинського відділу поліції ГУ Національної поліції України в Київській області ОСОБА_6 звернулась до слідчого судді з даним клопотанням, мотивуючи його тим, що 21.03.2017 приблизно о 17 год. 40 хв., точного часу слідством не встановлено, ОСОБА_5 , діючи з корисливих мотивів, маючи прямий умисел на здійснення нападу з метою заволодіння чужим майном, шляхом вільного доступу проник до будинку АДРЕСА_1 , де погрожуючи ОСОБА_7 застосуванням насильства, небезпечного для життя і здоров`я потерпілої, яке виразилось в погрозі вбивством, яке потерпіла сприйняла як реальне, заволодів її грошовими коштами в сумі 13 000 грн.
Після чого, ОСОБА_5 , з місця вчинення злочину зник, грошовими коштами розпорядився на власний розсуд, чим завдав ОСОБА_7 матеріального збитку.
Відомості по даному факту було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001619 від 21.03.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст. 187 КК України.
24.03.2017 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України, а саме у вчиненні нападу з метою заволодіння чужим майном, поєднаному із погрозою застосування насильства, небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), поєднаному з проникненням у житло.
Таким чином, у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України, у кримінальному провадженні за №0001619 підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Кордишівка Козятинського району Вінницької області, громадянин України, українець, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .
Вина ОСОБА_5 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема протоколами огляду місця події, протоколом допиту потерпілої, протоколом проведення впізнання особи.
ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, який відповідно до ст.12 КК України, за ступенем тяжкості є особливо тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 12 років.
В ході, досудового розслідування кримінального провадження задля об`єктивного його розслідування у розумні строки, виникла необхідність в обранні підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу з метою забезпечення виконання ним перед органом досудового розслідування та судом покладених за нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч.І ст. 177 КПК України, та які вказують що підозрюваний може:
- переховатись від органу досудового розслідування та/або суду;
- впливати на потерпілих, свідків у кримінальному провадженні;
- вчинити інше кримінальне правопорушення;
Зокрема, ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що підозрюваний, усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, який за ступенем тяжкості є особливо тяжким злочином, та покарання за якій становить від 7 до 12 років позбавлення волі з конфіскацією майна, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду, (п.1 ч. 1 ст.177 КПК України).
Оцінюючи ризик переховування підозрюваного з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити наступне: підозрюваний є уродженцем. Вінницької області, Козятинського району с. Кордишівка; підозрюваний не має постійного місця роботи; проживає на тимчасових квартирах без укладення договорів оренди з їх власниками; не перебуває в шлюбі, не має на утриманні неповнолітніх дітей та батьків похилого віку, тобто не має стійких соціальних в`язків. Враховуючи ці обставини і тяжкість вчиненого ним злочину, існує реаний ризик залишення ним місця проживання в будь-який час задля уникнення кримінальної відповідальності.
Крім того. 25.03.2017 року підозрюваний ОСОБА_5 оголошений в розшук.
Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст.177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_5 може впливати на потерпілих, свідків, інших осіб у кримінальному провадженні, необхідно зазначити наступне. Даний ризик грунтується тим, що наразі існує ризик того, що підозрюваний, перебуваючи на свободі та знаючи про фактичне місце проживання потерпілих провадженні ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , може незаконно впливати на вказаних потерпілих, змушуючи їх із застосуванням фізичного чи психологічного примусу змінювати свої показання, давати неправдиві показання або відмовитися від дачі будь-яких показань. Крім того, достовірно відомо, що під час вчинення, розбійного нападу в цей час на вулиці перебувала інша особа, а саме ОСОБА_9 , який може бути свідком у вказаному кримінальному провадженні, а тому існує реальний ризик того, що ОСОБА_5 перебуваючи на свободі буде здійснювати вплив на останнього з метою відмови від дачі показань або давати неправдиві показання.
Щодо наявності ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється, необхідно зазначити наступне. Цей ризик обґрунтовується тим, що встановлено, що під час вчинення розбійногою нападу ОСОБА_10 заволодів ключами від автомобіля, шо належить і ОСОБА_8 про те автомобілем не заволодів, а тому на даний час існують всі підстави вважати, що останній може повернутись на місце вчинення злочину та заволодіти вказаним автомобілем.
Таким чином, під час досудового розслідування встановлено реальні ризики того, що підозрюваний ОСОБА_5 у разі застосування до нього запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, може переховатись від органу досудового розслідування та/або суду; впливати на потерпілих, свідків у кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Враховуючи все вищезазначене, ОСОБА_5 необхідно обрати найсуворіший запобіжний захід, який дієво забезпечить виконання підозрюваним передбачечих кримінальним процесуальним кодексом України обов`язків.
Лише обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зможе запобігти усім вище вказаним ризикам, в тому числі вчинення підозрюваним нових кримінальних правопорушень.
Тому слідча просила застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Київському слідчому ізоляторі Управління державної пенітенціарної служби України в м. Києві та Київській області до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кордишівка Козятинського району Вінницької області, громадянина України, українця, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 .
В судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримала та просила його задоволити.

Підозрюваний в судовому засіданні проти клопотання заперечував, просив застосувати щодо нього більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні просив відмовити в клопотанні в повному обсязі.

Вислухавши пояснення підозрюваного та його захисника, доводи прокурора щодо неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, дослідивши подані матеріали, дослідивши наявні ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від слідства та суду, цим самим перешкоджати встановленню істини по справі, а також незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, суд приходить до висновку про необхідність задовольнити клопотання та застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Відповідно до п. 4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований окрім, як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Суд оцінює вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення у вчиненні якого він підозрюється.

20.06.2017 р. ОСОБА_5 вручено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри, згідно якого він підозрюється у вчиненні злочину передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від восьми до п`ятнадцяти років із конфіскацією майна.
При цьому суд, оцінює всі обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_11 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; наявність судимості у підозрюваного; його репутацію.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Враховуючи що, підозрюваний ОСОБА_5 не мас постійного місця роботи; за місцем реєстрації не проживає; не перебуває в шлюбі, не має на утриманні неповнолітніх дітей та батьків похилого віку, а отже не має стійких соціальних в`язків,може переховуватися від слідства та суду, тим самим перешкоджати кримінальному провадженню, а також може незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення, суд приходить до висновку що вказані обставини виключають об`єктивну можливості щодо застосування до підозрюваного такого виду запобіжного заходу як домашній арешт, або іншого більш м`якого запобіжного заходу.

За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 197 Кримінального процесуального кодексу України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше.

За таких обставин клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

Між тим, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
З вище наведених підстав слідчий суддя, приходить до висновку про відсутність підстав для визначення розміру застави відносно ОСОБА_5 який підозрюється у вчиненні злочину вчиненого із застосуванням насильства.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 183, 184,193,194, 196, 197, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Житомирська установа (№8)»строком на 60 діб, тобто до 27 серпня 2017 року (включно).

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1