Справа № 713/866/17
Провадження №1-кс/713/83/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23.05.2017 м. Вижниця
Слідчий суддя Вижницького районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , за участю слідчого ОСОБА_4 , за участю підозрюваного ОСОБА_5 , за участю захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Вижниця клопотання заступника начальника СВ Вижницького ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Селятин, Путильського району Чернівецької області, зареєстрованого та жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з вищою освітою, не одруженого, працюючого обліковцем ПП ОСОБА_7 , раніше не судимого, у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000134 від 03.03.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст.296 ч.2 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Заступник начальника СВ Вижницького ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_4 звернувся в суд з клопотанням, погодженим прокурором про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

В клопотанні посилається на те, що 25.09.2015 року, близько 01-00 год., ОСОБА_5 , спільно з особою, матеріали відносно якого виділені в окреме кримінальне провадження, на невстановленому автомобілі прибули до туристичного комплексу «Черемош», який розташований в АДРЕСА_2 , де на той час студенти першого курсу «Вижницького коледжу прикладного мистецтва» здійснювали закрите святкування дня посвяти в студенти. Далі, ОСОБА_5 та особа, матеріали відносно якого виділені в окреме кримінальне провадження, на вказаному автомобілі під`їхали до приміщення ТК «Черемош», де відбувалася дискотека. В подальшому з хуліганських спонукань останні зайшли в приміщення комплексу, де безпричинно, виражаючи явну неповагу до загальноприйнятих норм поведінки та присутніх там студентів, висловлювалися на адресу останніх нецензурними та образливими словами, чим принизили честь та гідність відпочиваючих там осіб. З метою перешкоджання проведення масового заходу, діючи зухвало, виражаючи свою зверхність над присутніми там студентами, почали безпідставно наносити студентам тілесні ушкодження. Зокрема, ОСОБА_5 демонструючи свою фізичну перевагу, безпричинно наніс ОСОБА_8 удар кулаком в обличчя, внаслідок чого останній впав на землю та втратив свідомість, після чого наніс два удари кулаком в ділянку перенісся ОСОБА_9 , внаслідок чого спричинив тілесні ушкодження у вигляді: синців в правій параорбітальній ділянці, в ділянці тіла правої вилицевої кістки; перелому вилицевої кістки, стінок правої гайморової пазухи, зовнішньої стінки правої орбіти зі зміщенням відламків, які згідно висновку експерта №1197-екс від 23.10.2015 року відносяться до тілесних ушкоджень середнього ступеня тяжкості як такі, що призвели до тривалого розладу здоров`я.

Внаслідок спільних та протиправних дій ОСОБА_5 та особи, матеріали відносно якого виділені в окреме кримінальне провадження, які тривали на протязі двадцяти хвилин, останніми було припинено масовий захід - святкування «Дня посвяти в студенти», заподіяно тілесні ушкодження студенту ОСОБА_10 та побоїв студентів ОСОБА_8 і ОСОБА_9 .

Відомості за даним фактом, 03.03.2016 року були внесенні до ЄРДР №0000134, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.296 ч.2 КК України.

Зазначив, що у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , його вина повністю підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами в своїй сукупності. 03.01.2017 року складено письмове повідомлення ОСОБА_5 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.296 ч.2 КК України, та у зв`язку із неможливістю вручення в день його складання, воно здійснено у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень.

На виклики слідчого по телефону, підозрюваний ОСОБА_5 , до органу досудового розслідування не з`являвся, а також ігнорував отримані ним та його родичами повістки про необхідність прибути до органу досудового розслідування. Місце перебування підозрюваного невідоме, оскільки за місцем реєстрації останній відсутній.

13.01.2017 року було зупинено досудове розслідування даного кримінального провадження на підставі та в порядку п.2 ч.1 ст.280 КПК України - підозрюваний переховується від органів слідства та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності і його місцезнаходження невідоме. Оперативному підрозділу Вижницького ВП надано доручення в порядку ст.40 КПК України з метою розшуку та встановлення місця перебування підозрюваного ОСОБА_5

04.03.2017 року було відновлено досудове розслідування по матеріалам даного кримінального провадження на підставі ст.282 КПК України оскільки було встановлено місце знаходження підозрюваного.

04.03.2017 року під час допиту ОСОБА_5 , в якості підозрюваного останній відмовився надавати покази, на підставі ст.63 Конституції України, щодо ухилення підозрюваного ОСОБА_5 , від явки до органу досудового розслідування, останній зазначив, що тривалий час хворів, а згодом при отриманні повісток умисно ігнорував їх та не з`являвся до органів поліції, оскільки працює по найму за межами району, крім цього боявся настання кримінальної відповідальності за вчинені ним дії.

13.03.2017 року під час додаткового допиту ОСОБА_5 , в якості підозрюваного останній повністю визнав свою вину в інкримінованому йому злочині, передбаченому ст.296 ч.2 КК України та підтвердив обставини вчинення ним кримінального правопорушення, викладені в отриманому ним письмовому повідомленні про підозру. 13.03.2017 року в ході проведення слідчого експерименту із підозрюваним ОСОБА_5 , останній розповів та продемонстрував на місцевості обставини вчинення ним кримінального правопорушення.

Зазначив, що з 14.03.2017 року, підозрюваний ОСОБА_5 , повторно ігнорує виклики слідчого та до органу досудового розслідування Вижницького ВП не з`являється. Місце перебування підозрюваного невідоме, оскільки за місцем реєстрації він відсутній, в зв`язку з чим 23.03.2017 року зупинено досудове розслідування.

23.05.2017 року відновлено досудове розслідування по матеріалам даного кримінального провадження на підставі ст.282 КПК України оскільки було встановлено місцезнаходження підозрюваного.

23.05.2017 року о 10-30 год. ОСОБА_5 , був затриманий в порядку ст.208 КПК України на підставі ухвали слідчого судді Вижницького районного суду Чернівецької області від 03.05.2017 року.

Посилається на те, що ОСОБА_5 скоївши умисний злочин проти громадського порядку та моральності, передбачений ст.296 ч.2 КК України який, відповідно до ст.12 КК України, відноситься до категорії злочинів середньої тяжкості, законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до чотирьох років, крім того підозрюваний в категоричній формі відмовляється прибути до органу досудового розслідування Вижницького ВП, тобто переховується від органів досудового розслідування та суду, чим унеможливлює своєчасного проведення процесуальних дій, скерування кримінального провадження до суду, та в цілому, виконання вимог ст.2 КПК України щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінального провадження. Згідно вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п.1, 4, ч.1 ст.177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 , ставиться спроба переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Просить застосувати запобіжний захід у виді взяття під варту на шістдесят діб щодо підозрюваного ОСОБА_5 , без визначення розміру застави.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання

В судовому засіданні заступник начальника Вижницького СВ ОСОБА_4 підтримав клопотання, зазначав, що 23.05.2017 року досудове розслідування відновлено та взагальному тривало 29 днів, закінчується 22.06.2017 року.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 заперечував щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Зазначав, що постійно проживає в АДРЕСА_1 , має постійне місце роботи. В 2016 році не з`являвся за викликом до слідчого у зв`язку з хворобою, перелом таза. На даний час з потерпілими примирився, не має наміру переховуватись від слідства та суду, буде з`являтися за викликом слідчого, прокурора та суду. Просив застосувати більш м`який запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_6 заперечував щодо застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Зазначав, що останній має постійне місце проживання, офіційно працює, має міцні соціальні зв`язки, не буде переховуватись від слідства та суду. Вважав за можливе застосувати запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Суд, заслухавши думку прокурора, заступника начальника Вижницького СВ, підозрюваного, захисника, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими прокурор обґрунтовує свої доводи, дійшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню частково.

Згідно ст.176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом. Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора. Запобіжні заходи у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки, домашнього арешту, застави не можуть бути застосовані до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-1 , 258-258-5, 260, 261 КК України.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.296 ч.2 КК України.

Відомості про подію 03.03.2016 року було внесено до ЄРДР за №0000134 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.296 ч.2 КК України.

Повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.296 ч.2 КК України та пам`ятка про процесуальні права та обов`язки вручені родичці ОСОБА_5 ОСОБА_11 , 03.01.2017 року.

23.05.2017 року о 10-30 год. ОСОБА_5 в порядку ст.208 КПК України був затриманий за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.296 ч.2 КК України.

Копію клопотання з додатками підозрюваний ОСОБА_5 отримав 23.05.2017 року о 11-00 год.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 суд враховує вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Прокурором доведено обставини, передбачені пп.1, 2 ч.1 ст.194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_5 та наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик, передбачений ст.177 цього Кодексу, зокрема, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Однак прокурором не доведено обставину, передбачену п.3 ч.1 ст.194 КПК України - недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Таким чином, враховуючи, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії середньої тяжкості, раніше не судимий, має постійне місце проживання, працює, посередньо характеризується по місцю проживання, однак переховувався від органів досудового розслідування, що не виключає застосування до нього інших більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, суд прийшов до висновку про часткове задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою з підстав недоведеності обставини, передбачених п.3 ч.1 ст.194 КПК України.

Згідно довідки Вижницької міської ради від 15.05.2017 року, ОСОБА_5 зареєстрований в АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Суд, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 , кримінального правопорушення, його особу, має зареєстроване постійне місце проживання, вважає, що у відповідності до ч.4 ст.194 КПК України щодо підозрюваного необхідно обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту в певний період доби, оскільки саме цей запобіжний захід забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та попередить вчинення ним дій, передбачених п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж домашній арешт, суд не вбачає.

Суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до ч.3 ст.202 КПК України, у разі застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваний, обвинувачений, який був затриманий: 1) негайно доставляється до місця проживання і звільняється з-під варти, якщо згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло цілодобово; 2) негайно звільняється з-під варти та зобов`язується невідкладно прибути до місця свого проживання, якщо згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло в певний період доби.

Окрім цього, суд вважає за необхідне відповідно до норм ч.5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки: - прибувати до слідчого із встановленою періодичністю або за викликом у зв`язку з реалізацією завдань кримінального провадження, зокрема, для проведення процесуальних дій; не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суд; утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками по справі.

На думку суду, такий запобіжний захід буде достатній для дотримання ним процесуальної поведінки в межах строків проведення досудового розслідування, але не більше двох місяців.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст.176-178, 181, 184, 193-194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання заступника начальника СВ Вижницького ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та жителя АДРЕСА_1 , - запобіжний захід у виді домашнього арешту в певний період доби з 22-00 год. по 06-00 год. наступної доби, строком на 30 (Тридцять) днів до 22 червня 2017 року включно.

Покласти до 22 червня 2017 року включно на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого СВ Вижницького ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області, прокуратури або суду;

2) не відлучатися з місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 з 22-00 год. по 06-00 год. наступної доби, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) утримуватися від спілкування із потерпілими та свідками по справі.

В іншій частині клопотання відмовити.

Підозрюваному ОСОБА_5 , повідомляються покладені на нього обов`язки та роз`яснюється, що в разі їх невиконання до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до частини 5 статті 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвалу для виконання направити начальнику Вижницького відділення поліції Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області.

Контроль за виконанням ухвали покласти на заступника начальника СВ Вижницького ВП Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Чернівецької області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1