Справа № 404/6424/16-к
Номер провадження 1-кс/404/186/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2017 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у закритому засіданні в приміщенні суду в місті Кропивницькому клопотання слідчого СВ Кропивницького ВП ГУ Національної поліції в Кіровоградській області про отримання дозволу на затримання підозрюваного з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під ватрою відносно :

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кіровограді, українця, громадянина України, не одруженого, без утриманців та хвороб, з середньою спеціальною освітою, не працюючого, зареєстрованого по АДРЕСА_1 та проживаючого по АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 186 КК України, по кримінальному провадженню 0010478,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кропивницького ВП ГУ Національної поліції в Кіровоградській області за погодженням з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури, звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням про надання дозволу на затримання підозрюваного ОСОБА_5 , з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу в виді тримання під варту, якому слідчий 25.08.2016 року вручив повідомлення про підозру в тому, що 23.08.2016 року приблизно о 17 год. 10 хв. ОСОБА_5 , перебуваючи біля будинку 64 по вул. Преображенська в місті Кропивницький, зірвав з потерпілої ОСОБА_6 сумку з пакетом та зник у невідомому напрямку.

Слідчий з прокурором клопотання підтримали, просять його задовольнити.

Заявлені по клопотанню вимоги задоволенню не підлягають, з наступних підстав:

Відповідно ч. 1, 3 ст. 188 КПК України, прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися із клопотанням про дозвіл на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Прокурор додає до клопотання документи, які підтверджують зазначені у пунктах 1, 2 частини четвертої статті 189 цього Кодексу обставини.

На виконання вимог ч. 3 ст. 189 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у наданні дозволу на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою його приводу, якщо прокурор не доведе, що зазначені у клопотанні про застосування запобіжного заходу обставини вказують на наявність підстав для тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а також є достатні підстави вважати, що: підозрюваний, обвинувачений переховується від органів досудового розслідування чи суду; одержавши відомості про звернення слідчого, прокурора до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу, підозрюваний, обвинувачений до початку розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу вчинить дії, які є підставою для застосування запобіжного заходу і зазначені у статті 177 цього Кодексу.

При розгляді клопотання, слідчий з прокурором висловили твердження про свідоме ухилення підозрюваного від його явки до органу досудового розслідування. Але, дослідженні матеріали клопотання вказують про передчасність таких припущень, оскільки в системі заходів забезпечення кримінального провадження,- затримання, з метою приводу, є найвпливовішим тимчасовим обмеженням гарантованих людині Конституційних прав та свобод. Дозвіл на затримання можливо реалізувати виключно у випадку, коли безрезультатними залишились менш впливові заходи забезпечення, як то: виклики, штраф, привід, тощо. (ст.ст.134,140, 144 КПК України)

По означеному кримінальному провадженню, слідчий не вчинив жодних розшукових та процесуальних дій, спрямованих на встановлення безпосереднього місця перебування ОСОБА_5 , зокрема не викликав останнього для участі у проведенні слідчих дій. Також слідчий не застосував заходів забезпечення кримінального провадження, спрямованих на завчасне вручення підозрюваному повістки. Після чого, за логікою законодавця (ст.ст.138-139 КПК України), повинен був проаналізувати поважність причин неприбуття та з`ясувати наслідки його неявок на виклик. Потім вирішити питання про необхідність застосування грошового стягнення, привід та обов`язок вручення повідомлення про підозру, тощо.

Таку необґрунтовану процесуальну поспішність не можна компенсувати порушенням прав підозрюваної особи на захист, оскільки орган досудового розслідування (слідчий), крім того, що вручив підозрюваному підозру про вчинення останнім кримінального правопорушення не вчинив процесуальних дій як слідчого, як того вимагає Закон. Єдине, що слідчий виконав, як процесуально незалежно особа оголосив підозрюваного в розшук, в той час як не доведені доводи ні слідчим на прокурорам, що підозрюваний ухиляється від слідства та суду.

Крім того, взято до уваги слідчим суддею, наступне: підозрюваний ОСОБА_5 притягується до кримінальної відповідальності вперше, злочин по якому пред`явлено йому підозру в даному кримінальному провадженні є злочином середньої тяжкості відповідно до ст. 12 КПК України. Тобто в майбутньому, визнавши ОСОБА_5 винним у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 186 КК країни, до нього можуть бути застосовані санкції у виді: штрафу, громадські чи виправні роботи, арешт або позбавленням волі на строк до чотирьох років. Таким чином, слідчий наперед без поважних на те причин обирає підозрюваному, подавши до суду клопотання про затримання з метою приводу для участі клопотання у вигляді взяття під варту, вже найсуворіший запобіжний захід, як тримання під вартою.

Долучені до клопотання письмові матеріали, якими слідчий підтверджує вину підозрюваного та доводить підстави про його ухилення від явок до слідчого та суду, взагалі не містять будь-яких процесуально-проведених слідчим дій. Долучені до матеріалів клопотання рапорти оперативних співробітників, слідчий суддя не приймає до уваги, оскільки така інформація не є належним та допустимим доказом та вважає, як інформацію з чужих слів, яка нічим не підтверджується і не обґрунтовується. Зміст протоколів допиту свідків, про те, що останні не знають, де перебуває на даний час підозрюваний не дає підстав слідчому вважати, що ОСОБА_5 ухиляється від досудового розслідування.

Так, 25 серпня 2016 року слідчий вручив ОСОБА_5 підозру про вчинення кримінального правопорушення, після чого не викликавши жодного разу підозрюваного для проведення будь-яких слідчих дій, 30 вересня 2016 оголошує останнього в розшук.

Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. (ч. 1 ст. 42 КПК України) Відносно ОСОБА_5 не вчинялось таких процесуальних дій по означеному кримінальному провадженню.

Статус підозрюваного виникає за умов послідовного виконання алгоритму, передбаченого главою 22 КПК України, чого додержано не було. За таких умов, не маю правових передумов дати дозвіл на затримання особи, у якої ще не виникло процесуальних ознак підозрюваного. (ч. 1 ст. 188 КПК України).

Також відсутні запити слідчого щодо реального проживання, працевлаштування, хвороб чи смерті останнього, нема довідки з податкової інспекції про місця одержання заробітної плати (по ідентифікаційному коду). Наявна довідка про одержання закордонного паспорту та факт перетину державного кордону, не зібрано відомостей: куди виїхав, актові записи щодо смерті/одруження. Не долучено доказів і про додержання вимог ч. 1 ст. 278 КПК України, за умовами якої у випадку неможливості вручення письмового повідомлення, вручення здійснюється у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Тобто допущені порушення правила виклику підозрюваного, як то передбачено главою 11 КПК України, який здійснюється (ч. 1, 8 ст. 135 КПК України) шляхом: вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою. Особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом не пізніше ніж за три дні до дня виклику. У випадку встановлення цим Кодексом строків здійснення процесуальних дій, які не дозволяють здійснити виклик у зазначений строк, особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом якнайшвидше, але в будь-якому разі з наданням їй необхідного часу для підготовки та прибуття за викликом. Зазначені вимоги закону не додержані, оскільки триденний строк не витриманий, що є неприпустимим.

Родичі і сусіди ОСОБА_5 про теперішнє місцезнаходження останнього не опитані, що є неповнотою досудового розслідування. Сторона обвинувачення не довела поважності неявок ОСОБА_5 . Неможливість правоохоронного органу забезпечити його виклик чи привід, за жодних умов не повинні підмінятись усними припущеннями про його умисне переховування від правоохоронних органів.

Самостійною підставою відмови у задоволенні клопотання є й той факт, що матеріали клопотання не містять письмових доказів про те, що слідчий роз`яснив підозрюваному право на звільнення від кримінальної відповідальності. Ця неповнота не може бути усунута, оскільки законодавець зобов`язав слідчого суддю негайно розглянути клопотання після його одержання. ( ч. 2 ст. 189 КПК України)

Сукупний перелік істотних порушень, а також невиконання процедури вручення повідомлення про підозру, можливість звільнення особи від кримінальної відповідальності/покарання не узгоджуються із завданням, у цьому кримінальному провадженні (ст. 2 КПК України).

Відповідно п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Стороні обвинувачення потрібен час на усунення недоліків.

За таких умов виключається можливість негайного задоволення цього клопотання, як то вимагає ч. 2 ст. 189 КПК України.

Сторона кримінального провадження вправі повторно ініціювати розгляд тотожних заявлених вимог.

З огляду на перераховані обставини, керуючись ст.ст.187-190, 395 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Кропивницького ВП ГУ Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_7 про надання дозволу на затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюваного за ч. 1 ст. 186 КК України у кримінальному провадженні 0010478, з метою його приводу для участі у розгляді клопотання про застосування відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під ватрою, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Кіровоградської області протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - при відхиленні апеляції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1