УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 638/8710/17

Провадження № 1-кс/638/1670/17

09 червня 2017 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши заяву потерпілого ОСОБА_3 , та його представника потерпілого ОСОБА_4 , про відвід судді ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_6 , за вчинення кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.1 ст. 126 КК України та ОСОБА_7 , за вчинення кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.1 ст. 125 КК України

ВСТАНОВИВ:

В моє провадження надійшла заява потерпілого ОСОБА_3 , та його представника потерпілого ОСОБА_4 , про відвід судді ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_6 , за вчинення кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.1 ст. 126 КК України та ОСОБА_7 , за вчинення кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.1 ст. 125 КК України.

В обґрунтування вказаної заяви потерпілийу своїй заяві та його представник у судовому засіданні, посилається на те, що вважає, що кримінальне провадження в порушення вимог ст.. 35 КПК України в неавтоматичному режимі було розподілено на суддю ОСОБА_5 . Крім того, скарга його представника не проходила автоматизованого розподілу та була приєднана до кримінальної справи.

В судове засідання заявника, потерпілий та його представник не з`явились, потерпілий надав суду заяву з проханням слухання по справі відкласти, у зв`язку з тим , що його представник не має змоги з`явитись у судове засідання за сімейними обставинами.

Прокурор в судове засідання не з`явився, причину не явки суду не повідомив, про день та час розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином.

Як регламентує стаття 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

В силу частини 1, 3 статті 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

Дослідивши матеріали заяви, та враховуючи відсутність обставин, передбачених ст. 75 КПК України, оскільки відповідно до п. 3.5 засад використання автоматизованої системи документообігу Дзержинського районного суду м. Харкова кримінальні справи, повернуті після усунення недоліків обвинувального акту, повторно не перерозподіляються, а передаються в провадження того ж судді, якому справу було розподілено до її повернення відповідному органу, що стосується скарги в порядку ч. 2 ст. 303 КПК України, суд зазначає, що зазначена скарга не вноситься до системи автоматизованого розподілу відповідно до закону, в якому зазначено, що вона є предметом розгляду під час підготовчого провадження в суді згідно з правилами статей 314-316 КПК України, тому суд вважає, що заява про відвід судді ОСОБА_5 є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Відповідно до частини 5 статті 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до положення статті 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод», якою визначено дві вимоги щодо безсторонності суду: по-перше бути об`єктивно вільним від упередженості чи зацікавленості у результаті розгляду справи, по-друге, бути об`єктивно безстороннім - тобто суд повинен гарантувати виключення будь-якого обґрунтованого сумніву в його безсторонності.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Зазначену позицію Європейського суду підтримала і колегія суддів Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України у справі №5-15п12.

Також, у рішеннях «Білуха проти України» від 09.11.2006 року, «Ветштайн проти Швейцарії» від 28.10.1998 року ЄСПЛ наголошує, що важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід.

За пунктом 12 висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських суддів для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів, незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При винесенні судових рішень щодо сторін у судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає на здатність судді приймати незалежні рішення. У цьому випадку незалежність судової влади є втіленням загального принципу: «Ніхто не може бути суддею у власній справі». Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси певної сторони у будь-якій суперечці. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін у конкретній справі, але й з боку суспільства в цілому. Суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

Суддя під час здійснення судочинства зобов`язаний бути неупередженим та незалежним, не повинен виявляти будь-якої упередженості та особистих переконань керуватися під час прийняття рішення лише вимогами закону та фактами, які ним встановлені.

Приймаючи дане рішення щодо відмови в задовленні заяви про відвід судді ОСОБА_5 , керуюсь також положеннями пункту 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, згідно яких суддя підлягає відводу від участі в розгляді справи у тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Проте підстав для відводу судді ОСОБА_5 , при розгляді вказаного кримінального провадження, не вбачається, оскільки справу розподілену у встановленому порядку.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 35, 75, 80-82, 370-372 КПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити потерпілому ОСОБА_3 , та його представнику ОСОБА_4 в задоволенні заяви про відвід судді ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_6 , за вчинення кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.1 ст. 126 КК України та ОСОБА_7 , за вчинення кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.1 ст. 125 КК України.

Розгляд справи продовжити в тому ж складі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1