Номер провадження: 11-кп/785/392/17
Номер справи місцевого суду: 492/1671/16-к
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01.03.2017 року м. Одеса

Апеляційний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді: ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,

за участю

секретаря: ОСОБА_5 ,

прокурора: ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження за апеляційною скаргою прокурора Білгород-Дністровської місцевої прокуратури ОСОБА_7 на ухвалу Арцизького районного суду Одеської області від 16.01.2017 року, якою обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні №0000594 від 08.10.2016 року відносно:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Шомполи Комінтернівського району Одеської області, болгарина за національністю, громадянина України, з середньою освітою, тимчасово непрацюючий, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,
обвинуваченого у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України повернуто прокурору для усунення виявлених недоліків,-

встановив
Відповідно до обвинувального акту у кримінальному провадженні №0000594 від 08.10.2016 року,органами досудового слідства ОСОБА_8 обвинувачується у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України.

Повертаючи обвинувальний акт прокурору для виправлення помилок, суд мотивував своє рішення тим, що всупереч вимогам п. 3 ч. 2 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт не відповідає вимогам кримінального процесуального закону, а саме:

- обвинувальний акт відносно ОСОБА_8 містить розбіжності в значенні по батькові підозрюваного в анкетних відомостях та в викладені фактичних обставин справи, правової кваліфікації кримінального правопорушення та формулюванні обвинувачення (по батькові підозрюваного зазначено як « ОСОБА_9 » та « ОСОБА_10 »);

- в обвинувальному акті не описана об`єктивна сторона правопорушення, а саме не зазначено, на що саме був спрямований умисел обвинуваченого, не описаний механізм нанесення тілесних пошкоджень, локалізація та механізм їх утворення, в тому числі не обґрунтована правова кваліфікація дій обвинуваченого та не зазначені наслідки вчиненого правопорушення;

- за наявності цивільного позову потерпілого ОСОБА_11 , обвинувальний акт не містить даних щодо розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, оскільки на твердження суду ані матеріальна ані моральна шкода не встановлена та окрім того, не встановлено кому саме була спричинена ця шкода - державі чи місцевому бюджету.

Зазначені недоліки обвинувального акту на думку районного суду, порушують як право ОСОБА_8 на захист і в тому числі унеможливлюють процесуальний порядок розгляду обвинувального акту в цілому.

Не погоджуючись з прийнятим районним судом рішенням, на зазначену ухвалу прокурором Білгород-Дністровської місцевої прокуратури ОСОБА_7 подана апеляційна скарга, в якій посилаючись на незаконність та необґрунтованість ухвали, допущені під час її постановлення істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, порушує питання щодо її скасування.

В обґрунтування свої доводів прокурор послався на безпідставність твердження районного суду, щодо порушення при складанні обвинувального акту вимог ст. 291 КПК України, оскільки обвинувальний акт відносно ОСОБА_8 включає в себе необхідні дані, передбачені ст.291 КПК України, містить виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, кваліфікуючі ознаки, правову кваліфікацію кримінального правопорушення та формулювання обвинувачення, а також і інші дані, визначені у вказаній статті КПК України.

Крім того прокурор зазначив, що оскільки злочин, який інкримінується підозрюваному, не має матеріального складу, твердження районного суду про необхідність зазначення розміру спричиненої шкоди не є необхідним. При цьому послався на зазначення в обвинувальному акті даних щодо заявлення потерпілим ОСОБА_11 цивільного позову на суму 25000 грн. та на відсутність позову прокурора.

На думку прокурора, суд першої інстанції вийшов за межі повноважень, передбачених положеннями ст. 314 КПК України та вирішив питання щодо кваліфікації дій підозрюваного, що неприпустимо на даній стадії судового розгляду.

Просить скасувати ухвалу суду та призначити новий судовий розгляд у суді першої інстанції.

Заслухавши суддю-доповідача; прокурора, який підтримав апеляційну скаргу прокурора місцевої прокуратури; вивчивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляції, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга прокурора підлягає частковому задоволенню, ухвала суду зміні, а обвинувальний акт з додатками поверненню прокурору для усунення недоліків, виходячи із наступного:

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт, якщо він не відповідає вимогам КПК України.

Відповідно до ст. 291 КПК України обвинувальний акт складається слідчим, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт має містити такі відомості: найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); дату та місце його складення та затвердження.

Крім того, зазначеною статтею передбачений порядок складання обвинувального акту, зазначені відомості, які повинні міститися в ньому та які додатки повинні бути долученими до нього.

Із наведених положень кримінального процесуального закону вбачається, що на стадії підготовчого провадження в суді першої інстанції повернення обвинувального акта прокурору допускається лише у разі порушення прокурором чи слідчим цих вимог.

Перевіривши зміст обвинувального акту, апеляційний суд дійшов до висновку, що підстави для повернення обвинувального акту, в частині посилання суду на не зазначення об`єктивної сторони кримінального правопорушення та відсутності даних щодо розміру спричиненої шкоди, які наведені в ухвалі суду першої інстанції є такими, що суперечать вимогам 291 КПК України, а обвинувальний акт таким, який у цій частині відповідає вимогам КПК України.

Як вбачається з змісту обвинувального акту у кримінальному провадженні №000594від 08.10.2016 року, він фактично містить всі необхідні відомості, передбачені ст. 291 КПК України.

Повертаючи обвинувальний акт прокурору, у порушення вимог ст.291 КПК України, суд першої інстанції вийшов за межі дій, які повинен вчинити під час проведення підготовчого судового засідання та фактично надав відповідну правову оцінку викладеним у обвинувальному акті встановленим органом досудового розслідування обставинам кримінального правопорушення, при цьому послався на неповне викладення усіх фактичних обставин кримінального правопорушення як на підставу для повернення обвинувального акту, зазначивши при цьому, що на думку районного суду вони унеможливлюють прийняття законного та обґрунтованого рішення.

В обвинувальному акті відносно ОСОБА_8 описана об`єктивна сторона вчиненого правопорушення, а саме зазначено, на що саме був спрямований умисел обвинуваченого, описаний механізм нанесення тілесних пошкоджень їх локалізація та механізм їх утворення, в тому числі обґрунтована правова кваліфікація дій обвинуваченого та зазначені наслідки вчиненого правопорушення.

Твердження районного суду щодо невідповідності обвинувального акту вимогам п.7 ч.2 ст.291 КПК України, а саме відсутності даних розміру спричиненої правопорушенням шкоди, в тому числі з посиланням на відсутність доказів щодо спричинення такої шкоди і не встановлення органом досудового розслідування кому саме вона була спричинена, апеляційний суд також вважає безпідставними, оскільки ці обставини не можуть бути предметом розгляду в підготовчому судовому засіданні, а є предметом розгляду безпосередньо під час судового розгляду.

Апеляційний суд вважає, що обов`язок зазначення органом досудового розслідування в обвинувальному акті розміру спричиненої шкоди стосується майнових злочинів, які містять матеріальний склад, а враховуючи те, що інкримінований ОСОБА_8 злочин не є майновим, необхідність зазначення в обвинувальному акті розміру шкоди - відсутня. При цьому, апеляційний суд вважає достатнім зазначення в обвинувальному акті даних щодо заявленого у справі цивільного позову та його розміру, що відповідає вимогам ст.291 КПК України.
В розумінні положень ст.291 КПК України, вказані вище обставини не є недоліками обвинувального акту, а тому рішення суду щодо повернення обвинувального акту прокурору для усунення зазначених вище недоліків є необґрунтованим.
Складаючи обвинувальний акт, слідчий, за погодженням з прокурором зазначив усі необхідні дані та відомості, які законодавець визначив необхідними при складанні обвинувального акту, в тому числі належним чином виклав виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.
Зазначені дії районного суду, колегія суддів вважає помилковими та такими, які не відповідають вимогам чинного кримінального процесуального закону, оскільки надання оцінки доказам, на стадії підготовчого судового засідання не передбачено, а зазначені обставини, які на думку місцевого суду слугували підставою для повернення прокурору обвинувального акту можуть та повинні бути предметом розгляду районним судом кримінального провадження по суті.

Разом з тим, апеляційний суд погоджується із висновками районного суду щодо розбіжності в зазначенні по батькові підозрюваного в анкетних відомостях та в викладених фактичних обставин справи, правової кваліфікації кримінального правопорушення та формулюванні обвинувачення (по батькові підозрюваного зазначено як « ОСОБА_9 » та « ОСОБА_10 »), оскільки в обвинувальному акті дійсно мають місце такі розбіжності, що суперечить положенням п.2 ч.2 ст. 291 КПК України щодо відомостей про особу обвинуваченого і є підставою для повернення обвинувального акту прокурору.

За таких обставин, судова колегія прийшла до висновку про часткову обґрунтованість доводів апеляції прокурора, допущення судом 1-ї інстанції істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, що у відповідності до вимог ст.409 КПК України є підставою для зміни ухвали суду першої інстанції.

При цьому, апеляційний суд вважає, що обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків, з підстав невідповідності зазначення у ньому анкетних даних обвинуваченого.

Керуючись ст. 376, 404, 405, 407, 409, 419, 532 КПК України, апеляційний суд Одеської області, -

постановив
Апеляційну скаргу прокурора Білгород-Дністровської місцевої прокуратури ОСОБА_7 - задовольнити частково.

Ухвалу Арцизського районного суду Одеської області від 16.01.2017 року, якою повернуто прокурору обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні №0000594 від 08.10.2016 року за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України - змінити.
Виключити з мотивувальної частини ухвали посилання суду на недоліки обвинувального акту, а саме: не зазначення об`єктивної сторони кримінального провадження та відсутності у цьому обвинувальному акті даних щодо розміру спричиненої шкоди.
В решті ухвалу залишити без змін.
Ухвала є остаточною та оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Судді апеляційного суду Одеської області
ОСОБА_2 . ОСОБА_3 . ОСОБА_4 .