н/п 1-кс/640/4492/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" травня 2016 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участі секретаря - ОСОБА_2 ,
На обґрунтування клопотання заявник зазначив наступне.
03.08.2015 слідчий відділу СУ ГУМВС України в Харківської області капітан міліції ОСОБА_4 звернулася до Київського районного суду м. Харкова з клопотанням, погодженим з прокурором відділу 04/2/4 прокуратури Харківської області старшим радником юстиції ОСОБА_6 , яким просила розглянути клопотання і винести ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна в ході проведення огляду місця події 29.07.2015 - нежитлової та прилеглої території ангару ТОВ «Будпласт», розташованої по АДРЕСА_1 , яке орендоване ФОП ОСОБА_3 . Окрім іншого слідчий просила накласти арешт на готову продукцію паливний матеріал (брикети із деревини) у кількості 55 мішків, з подальшим визначенням зберігача ТОВ «Східно-українська паливна компанія».
Ухвалою Київського районного суду на ТОВ «Східно-українська паливна компанія» покладено обов`язок зберігання вилученого майна у тому числі 55 мішків із паливними брикетами, про що він на той момент не заперечував через відсутність коштів на їх зберігання.
Враховуючи те, що на даний час мені надійшов лист про неможливість подальшого зберігання ТОВ «Східно-українською паливною компанією» готової продукції, яка йому належить, вважає доцільним повернути вилучений паливний матеріал йому для того, щоб він міг вільно користуватись своїм майном.
Зазначив, що з моменту накладення арешту і фактичного позбавлення права на користування майном пройшло 10 місяців та за цей час у органа слідства відсутній жодний висновок експертизи, яка вказує, що саме це пальне поставлялось до учбових закладів. Виготовлення паливних брикетів з тирси та відходів деревини відповідно до вимог чинного законодавства України, не потребує ліцензуванню та отримання якихось додаткових дозволів, окрім документів, що надають право на здійснення господарської діяльності на загальних засадах. На даний час арештоване майно є майном особи, яка є свідком у цьому провадженні.
Враховуючи той факт, що він не є підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третьою особою, або юридичною особою, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, вказане товариство не підпадає під критерії, зазначені у законі, а отже на майно товариства не може бути накладено арешт.
Крім того, посилався на те, що у органу досудового розслідування відсутні підстави на утримання вилученого майна, яке йому належить, оскільки воно не є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, не є доказом та не є набутим протиправним способом.
У судовому засіданні заявник клопотання підтримав у повному обсязі, з підстав, викладених у клопотанні.
Прокурор відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_6 у судове засідання не з`явилася, причини неявки суду не повідомила.
У відповідності до ч.2 ст.174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.
Враховуючи повідомлення прокурора відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_9 про дату, місце та час розгляду клопотання, слідчий суддя вважає можливим проведення судового засідання за відсутності прокурора.
Судом при розгляді клопотання вищезазначене майно було визначене як таке, що відповідає критеріям, передбаченим ст. 167 КПК України, зокрема паливний матеріал, відносно якого було достатньо даних, що він є предметом скоєння злочину.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 21.03.2016 з ФОП ОСОБА_3 знято зобов`язання зі зберігання арештованого ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 04.08.2015 року тимчасово вилученого майна, а саме: паливного матеріалу у кількості 55 мішків і механічного обладнання (комплексу) з виготовлення паливного матеріалу з деревини, тирси та стружки. Зберігачем майна, тимчасово вилученого в ході проведення огляду місця події 29.07.2015 - нежитлової та прилеглої території ангару ТОВ «Будпласт», розташованого по АДРЕСА_1 , а саме: готової продукції паливного матеріалу у кількості 55 мішків, механічного обладнання (комплексу) з виготовлення паливного матеріалу з деревини, тирси та стружки, на яке ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 04.08.2015 накладено арешт, визначено директора ТОВ «Східно-Українська паливна компанія» ОСОБА_5 (а.с.33-35).
Як вказано вище, за змістом ст. 174 КПК України, особа, яка звернулася з клопотанням про скасування арешту майна, повинна довести, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Виходячи з наведеного, оцінюючи за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні обставин даного кримінального провадження та наданих учасниками доказів, керуючись законом, слідчий суддя, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, як того вимагає ч.1 ст.94 КПК України, прийшов до висновку про законність та обгрунтованість заходу забезпечення кримінального провадження шляхом арешту майна, застосованого ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 04.08.2015.
Доказів на обґрунтування доводів ФОП ОСОБА_3 щодо неможливості подальшого зберігання ТОВ «Східно-українською паливною компанією» готової продукції, яка йому належить, суду не надано.
Більш того, на теперішній час стороною обвинувачення доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу є необхідність та потреби досудового розслідування у даному кримінальному провадженні виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи осіб, як арешт 55 мішків паливного матеріалу. Скасування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
З урахуванням вищевикладеного, а також приймаючи до уваги відсутність на теперішній час законних підстав для скасування арешту майна з 55 мішків паливного матеріалу, суд вважає клопотання не обґрунтованим та таким, що задоволенню не підлягає.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 107, 170-173, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1