Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6467/16-к
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20.05.2016 року Слідчий суддя ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Подільського управління поліції ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,
В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Подільського управління поліції ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 звернувся до суду в межах кримінального провадження № 0000731 з клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.
Клопотання слідчий обґрунтовує тим, що ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , та ОСОБА_9 діючи спільно з корисливих спонукань, з метою особистого збагачення, переслідуючи ціль, спрямовану на отримання неправомірної вигоди шляхом обману, з метою наживи, розподіливши ролі вирішили заволодіти грошовими коштами шляхом обману.
У подальшому, попередньо підготувавши місце, що за адресою: за адресою: АДРЕСА_1 , під приводом обміну валюти шахрайським шляхом заволодли грошовими коштами ОСОБА_10 в сумі 50 000 доларів США, що згідно з курсом НБУ станом на момент скоєння кримінального правопорушення, що в еквіваленті на державну грошову одиницю становить 1 262 860 гривень, чим завдали останньому матеріальну шкоду.
Посилаючись на те, що ОСОБА_10 , прийшов за вказаною адресою маючи при собі грошові кошти в сумі 50 000 доларів США. Після чого, ОСОБА_10 зайшов до приміщення, яке попередньо було оздоблено як пункт обміну валюти. ОСОБА_10 , надав власні грошові кошти у сумі 50 000 доларів США, з метою обміну на державну грошову одиницю, ОСОБА_9 , в свою чергу, остання .перерахувавши їх при ньому та повідомила, що необхідно піти до сейфу для того щоб взяти у ньому грошові кошти для обміну на національну валюту, але в подальшому остання зникла разом з грошовими коштами.
Слідчий зазначив, що заволодівши злочинним шляхом грошовими коштами потерпілого ОСОБА_10 та не маючи на меті їх повертати, ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , та ОСОБА_9 почали тікати та були затримані неподалік від місця вчинення кримінального правопорушення, працівниками поліції.
Посилаючись на те, що ОСОБА_11 перебуваючи на волі може переховуватись від органів слідства та суду, усвідомивши невідворотність великого строку покарання за вчинення кримінального правопорушення, може вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків, слідчий просив обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не визначаючи розмір застави.
У судовому засіданні слідчий клопотання підтримав, прокурор також просив клопотання задовольнити з викладених у ньому підстав.
Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні заперечували проти клопотання. Захисник просила обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешті, зазначивши, що відсутні обґрунтовані ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Вказала, що у клопотанні слідчим не доведено, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду та впливати на свідків у даному кримінальному провадженні.
Заслухавши слідчого, прокурора, пояснення підозрюваного та його захисника, дослідивши клопотання та докази, якими воно ґрунтується, слідчий суддя приходить до висновку про те, що клопотання задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.
Відповідно до ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
У ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.
Згідно пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
При цьому, відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Як вбачається з практики Європейського суду з прав людини, ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня.
Слідчий суддя враховує, що тяжкість обвинувачення не може сама по собі служити виправданням тривалого попереднього ув`язнення особи (Ідалов проти Росії, Гарицький проти Польщі),
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
З матеріалів клопотання вбачається, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 ч. 4 ст. 190 КК України відноситься відповідно до ст. 12 КК України до особливо тяжкого злочину.
Разом з тим, в порушення п. 2, 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, слідчим та прокурором не було надано слідчому судді доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно ОСОБА_4 для запобігання ризикам, зазначених в клопотанні.
Оцінюючи в сукупності надані докази, встановлені в судовому засіданні обставини, враховуючи, що підозрюваний має постійне місце проживання, яка співпадає з місцем реєстрації, раніше не судимий, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений в клопотанні, а саме цілодобовий домашній арешт згідно вимог ст. 181 КПК України.
Частиною 4 ст. 181 КПК України визначено, що орган внутрішніх справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження.
Враховуючи наведене та керуючись ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та ст. ст. 176, 177, 178, 181, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :
У задоволенні клопотання слідчого СВ Подільського управління поліції ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Визначити строк дії ухвали слідчого судді тривалістю в два місяці до 20 липня 2016 року.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання Дніпровському УП ГУНП в м. Києві.
Дніпровському УП ГУНП в м. Києві негайно поставити на облік ОСОБА_4 і повідомити це слідчого.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя:ОСОБА_1