печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 липня 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю особи, яка подала скаргу ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб прокуратури м. Києва, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва зі скаргою в порядку п.1 ч. 1 ст. 303 КПК України на бездіяльність прокурора прокуратури м. Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

В обґрунтування доводів та вимог скарги посилається на те, що він звернувся до прокуратури м. Києва з заявою від 29.03.2016, в якій ініціював питання щодо внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей щодо вчинення слідчим Печерського управління поліції ГУ Національної поліції України у м. Києві ОСОБА_4 злочину, передбаченого ст. 365 КК України. В якості підстав для порушення кримінального провадження заявник зазначив, що 15.01.2016 слідчий ОСОБА_4 безпідставно надав членам ЖБК «Своє житло» довідку про стан досудового розслідування в кримінальному провадженні, чим перевищив надані йому повноваження.

Із листа УВБ в м. Києві від 13.06.2016 № 4-291/4210/0216 йому стало відомо про те, що всупереч вимогам ст. 214 КПК України відомості за вказаною заявою протягом доби до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесенні, а заява скерована до Слідчого управління ГУ НП у м. Києві для проведення перевірки в порядку, визначеному Законом України «Про звернення громадян».

Посилаючись на вищезазначені обставини та положення ст. ст. 303, 307 КПК України, ОСОБА_3 просить зобов`язати уповноважену посадову особу прокуратури м. Києва внести до ЄРДР відомості за його заявою щодо вчинення злочину слідчим ОСОБА_4 та негайно розпочати досудове розслідування.

В судовому засіданні ОСОБА_3 доводи скарги підтримав в повному обсязі та просив її задовольнити.

Представник прокуратури м. Києва, будучи належним чином повідомленим про час та місце судового розгляду, в судове засідання також не з`явився, що у відповідності до вимог ст. 306 КПК України не перешкоджає вирішенню скарги.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону суд визнав можливим прийняти рішення по суті скарги за відсутності в судовому засіданні представника прокуратури м. Києва на підставі наданих матеріалів.

Слідчий суддя вивчивши скаргу та долучені до неї матеріали, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_3 звернувся до прокуратури м. Києва з заявою від 29.03.2016, в якій ініціював питання щодо внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей щодо вчинення слідчим Печерського управління поліції ГУ Національної поліції України у м. Києві ОСОБА_4 злочину, передбаченого ст. 365 КК України.

З доводів скарги слідує, що вказана заява ОСОБА_3 прийнята до розгляду в порядку, визначеному Законом України «Про звернення громадян».

Даних щодо іншого порядку розгляду вказаної заяви слідчому судді при розгляді скарги не представлено.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

До ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Незважаючи на те, що подана до прокуратури ОСОБА_3 заява, названа ним як «заява про злочин», остання за своїм змістом та суттю не є повідомленням про злочин, оскільки не містить жодних даних про вчинення діянь, які містять ознаки злочину, за викладених заявником обставин.

ОСОБА_3 у заяві наводить власні міркування та припущення, при цьому у зв`язку з суб`єктивним тлумаченням норм діючого законодавства та власною інтерпретацією фактичних обставин справи, висловлює свою незгоду з процесуальними діями та рішеннями слідчого, що не може слугувати підставою для реєстрації його заяви в ЄРДР.

Стаття 365 КК України, за якою заявник просить порушити провадження, встановлює кримінальну відповідальність за перевищення влади або службових повноважень, тобто умисне вчинення службовою дій, які явно виходять за межі наданих їй прав чи повноважень, якщо вони заподіяли істотну шкоду охоронюваним законом правам та інтересам громадян, або державним чи громадським інтересам, інтересам юридичних осіб. Відповідно примітки до ст. 364 КК України, істотною вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян.

Надання зацікавленій особі довідки про хід досудового розслідування у будь-якому випадку не вказує на наявність в діях слідчого ознак складу злочину, передбаченого ст. 365 КК України.

Не вбачаючи підстав для задоволення скарги ОСОБА_3 з огляду на вищевикладене, керуючись ст. ст. 303, 305, 306, 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб прокуратури м. Києва, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1