АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 11-cc/796/3050/2016 Слідчий суддя в 1-й інстанції: ОСОБА_1
Категорія: ст. 183 КПК України Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2016 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду міста Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретаря судового засідання ОСОБА_5

за участю прокурора ОСОБА_6

захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8

підозрюваного ОСОБА_9

розглянула у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 на ухвалу слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 26 серпня 2016 року,

ВСТАНОВИЛА:

Цією ухвалою задоволено клопотання слідчого Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_10 та застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 22 жовтня 2016 року, щодо ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України.

Відповідно до ухвали, слідчий суддя врахував вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним даного кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_9 у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого підозрюється, дані про особу підозрюваного, ступінь соціальних зв`язків підозрюваного, та прийшов до висновку про відсутність достатніх стимулюючих факторів, які б дозволили менш суворим запобіжним заходам запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, захисник подав апеляційну скаргу в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою. Апелянт вважає що в кримінальному провадженні відсутні дані, які можна оцінювати як такі, що вказують на обґрунтовану підозру. З огляду на це, рішення слідчого судді не відповідає практиці Європейського суду з прав людини.

Захисник вказує на необґрунтованість підозри, невірну правову кваліфікацію кримінального правопорушення.

Заслухавши доповідь судді, вислухавши пояснення захисників та підозрюваного, які підтримали вимоги апеляційної скарги, пояснення прокурора, який заперечував проти апеляційної скарги захисника, вивчивши матеріали судового провадження по розгляду клопотання слідчого, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Під час розгляду зазначеного клопотання слідчий суддя, всупереч твердженням захисника, правильно встановив, що наведені у ньому дані, виклад яких зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_9 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України.

Такий висновок слідчого судді ґрунтується на доданих слідчим до клопотання матеріалах. Останні містять дані, які вказують на можливу причетність підозрюваного до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Зокрема такими даними є відомості, які містяться в протоколах допиту свідків, допиту підозрюваного, протоколом огляду події та інших протоколах слідчих дій та документах, зібраних під час досудового розслідування, що були надані стороною обвинувачення слідчому судді.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на вищенаведені дані у слідчого судді були всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_9 інкримінованого кримінального правопорушення.

Разом з цим, вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри, поняття якої не міститься в національному законодавстві, слід виходити з його визначення, наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» де зазначено, що обґрунтована підозра - це існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_9 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри. Отже, слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_9 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів, а тому доводи захисника про необґрунтованість повідомленої ОСОБА_9 підозри є необґрунтованими.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов правильного висновку про їх наявність з огляду на підвищену суспільну небезпечність кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_9 , тяжкість покарання, яке загрожує останньому у разі визнання його винною у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, а також з огляду на конкретні обставини кримінального провадження. Зокрема наявні в матеріалах кримінального провадження докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, всупереч твердженням захисника, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків, експертів, спеціалістів та інших учасників у кримінальному провадженні.

Таким чином, доводи захисника про відсутність у провадженні ризиків, передбачених ст. 177 КК України, є непереконливими.

На думку колегії суддів, слідчий суддя дійшов правильного висновку про необхідність застосування виняткового запобіжного заходу щодо ОСОБА_9 оскільки встановлені судом обставини достатньо переконливо підтверджують, що менш суворі запобіжні заходи не можуть забезпечити виконання ОСОБА_9 процесуальних обов`язків.

Крім того колегія суддів зважує і на ту обставину, що обравши щодо ОСОБА_9 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, суд правильно прийняв рішення, не визначивши підозрюваному розмір застави в порядку, передбаченому ст. 183 КПК України з огляду на тяжкість злочину вчиненого підозрюваним.

Керуючись ст. ст. 176 178, 183, 194, 196, 207-213, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів

УХВАЛИЛА:

Ухвалу слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 26 серпня 2016 року, якою задоволено клопотання слідчого Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_10 та застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 22 жовтня 2016 року, щодо ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 залишити без задоволення.

Ухвала апеляційного суду оскарженню не підлягає.

Судді: ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4