УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 липня 2016 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

слідчого судді: ОСОБА_1

при секретарі: ОСОБА_2

розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_3 звернулась до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва в межах кримінального провадження № 0000751 відкритого 22.05.2016 р. за ст. 286 ч. 2 КК України. Зазначає, що слідчим суддею 05.07.2016 р. за клопотанням слідчого накладено арешт на автомобіль «АudiA4», д.н.з. НОМЕР_1 , який належить заявникові на праві власності. Вказаний автомобіль було вилучено під час огляду місця події 22.06.2016 р. Даним автомобілем керував ОСОБА_4 під час ДТП, яке сталось 21.05.2016 р. Про існування вищевказаної ухвали заявнику стало відомо 15.07.2016 р. від слідчого, який вручив мені її копію. Під час ухвалення рішення заявник не була присутньою, про розгляд справи їй не було відомо, а тому я маю всі законні підстави на звернення до суду із клопотанням про скасування арешту в порядку ст. 174 КПК України накладеного на вищевказаний автомобіль. Слідчий звернувся до суду із клопотанням до суду через півтора місяці після вилучення автомобіля, але суд на дані обставини увагу не звернув. Однак, дані обставини давали суду всі підстави відмовити у задоволенні клопотання, як такого, що подане з порушеннями вимог КПК України, зокрема, ст. ст. 169.171,173 КПК України. Суд помилково наклав арешт без правових на те підстав, порушуючи вимоги КПК України, на майно особи, яка не має статусу підозрюваного чи обвинуваченого і не несе за законом матеріальної відповідальності за їх дії. У кримінальному провадження цивільний позов не заявлений та заявлятись не буде, про що повідомив слідчий. Всі вихідні дані для проведення відповідних експертиз, в тому числі, у вигляді огляду автомобіля були отримані раніше. На даний заявник не являється по даному кримінальному провадженню, ні підозрюваною особою, ні обвинуваченою. Крім того, накладений арешт порушує принципи розумності та спів розмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, що дає підстави для його скасування. Повернення автомобіля його власнику не зашкодить досудовому розслідуванню кримінального провадження та не потягне за собою жодних негативних наслідків.

В судовому засіданні ОСОБА_3 , її представник підтримали клопотання, просили задовольнити. Зазначили, що підставою для скасування арешту майна є необгрунтоааність його накладення.

Слідчий СУ ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 просив відмовити у задоволенні клопотання, зважаючи на наступне. У кримінальному провадженні зазначений автомобіль є речовим доказом, про що винесено відповідну постанову. Крім того, до клопотання про арешт майна було долучено заяву власника майна ОСОБА_3 про її згоду на зберігання автомобіля на відповідному майданчику.

Вислухавши доводу учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, вважаю, що у задоволенні останнього має бути відмовлено, виходячи наступного.

Як свідчать матеріали клопотання слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва 05.07.2016 року задоволено клопотання про арешт майна, внесеного слідчим СУ ГУ Національної поліції у м. Києві у кримінальному провадженні № 0000751 відкритому 22.05.2016 р. за ст. 286 ч. 2 КК України.

Досудове розслідування проводиться у зв"язку із тим, що 21 травня 2016 року ОСОБА_4 , перебуваючи у стані алкогольгного сп"яніння , керуючи автомобілем «АudiA4», д.н.з. НОМЕР_1 порушивши Правила дорожньогоруху України, скоїв зіткнення з автомобілем «Субару», д.н.з. НОМЕР_2 , в салоні якого на водійському сидінні знаходився ОСОБА_6 , який від спричинених тілесних ушкоджень загинув на місці пригоди.

Як свідчать матеріали клопотання арешт накладено на автомобіль «АudiA4», д.н.з. НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_3 , що його бкло вилучено під час огляду місця події 22.06.2016 року.

ОСОБА_3 , її представник просять скасувати захід забезпечення кримінального провадження, відповідно до положень ст. 174 КПК України, оскільки арешт накладено необґрунтовано, строки внесення клопотання слідчим було порушено.

Статтею 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З наданих матеріалів вбачається, що задовольняючи клопотання слідчого слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва керувався положеннями ст.. 170 КК України, оскільки слідчим доведено в судовому засіданні, що автомобіль фактично є предметом кримінального правопорушення.

Як свідчать матеріали клопотання про арешт майна, що їх було досліджено у судовому засіданні, автомобіль «АudiA4», д.н.з. НОМЕР_1 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, що не заперечувалось заявником.

Також ОСОБА_3 не оспорювалась та обставина, що нею надано згоду на зберігання вилученого автомобіля на спеціальному майданчику.

Доводи викладені ОСОБА_3 у клопотанні та наведені в судовому засіданні, в розумінні положень ст. 174 КПК України, не свідчать про необгрунтованість накладення арешту, висновки слідчого судді зроблені під час розгляду клопотання про накладання арешту не були спростовані заявником, її представником.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. 170,174,309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
Клопотання ОСОБА_3 залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає і заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя