Справа № 180/59/16-к
У Х В А Л А
17 травня 2016 р. м.Марганець

Марганецький міський суд Дніпропетровської області в складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

з секретарем ОСОБА_4 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

в судовому засіданні з розгляду кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001039, за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України,

ВСТАНОВИВ:
В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб,так як відносно ОСОБА_6 обирався запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, термін дії якого сплив 13.05.2016 року, і ризики, передбачені ст.177 КПК України, які стали підставою для обрання запобіжного заходу, не відпали, а саме: обвинувачений може впливати на потерпілих, свідків; переховуватися від суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, в тому числі і ухилитися від виконання покарання у виді позбавлення волі в разі визнання винним обвинуваченого ОСОБА_6 . Крім того, прокурор просить взяти до уваги, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні замаху на особливо тяжкий злочин, і у разі визнання його винним, йому може бути призначено покарання у виді позбавлення волі від 7 до 10 років; ОСОБА_6 візуальной знайомий з потерпілим та свідками, що дає йому змогу, перебуваючи на волі, незаконно впливати на них, тобто, може вчинити злочин, передбачений ст.386 КК України.

Обвинувачений не погодився з клопотанням прокурора, просив не обирати йому запобіжний захід, пов`язаний з обмеженням волі, а обрати йому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_8 підтримала клопотання ОСОБА_6 , й також заперечувала проти задоволення клопотання прокурора про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з тих підстав, що обвинувачений раніше не судимий, має міцні соціальні зв`язки, а саме: проживає у цивільному шлюбі, має на утриманні малолітню дитину, має постійне місце роботи, і не збирається переховуватися від суду, впливати на потерпілого, свідків, за місцем роботи та місцем проживання характеризується позитивно. Крім того, потерпілому ОСОБА_9 повністю відшкодовано матеріальну та моральну шкоду. До ОСОБА_6 був обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою 20.11.2015 року, і до 13.05.2016 року він перебував під вартою, тобто майже 6 місяців. На даний час справу судом не розглянуто. Тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 буде ускладнювати розгляд кримінального провадження, оскільки існує проблема з доставкою обвинуваченого до суду. Просила обрати ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло у нічний час: з 21:00 години до 07:00 години.

Колегія суддів, заслухавши думку прокурора, який заперечував проти задоволення клопотання захисника з підстав, викладених у його клопотанні про обрання запобіжного заходу ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою, допитавши свідка ОСОБА_10 цивільну дружину ОСОБА_6 , яка надала пояснення щодо особи обвинуваченого та умов тримання обвинуваченого під домашнім арештом, приходить до наступного.
Відповідно до ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Відповідно до ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Статтею 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Марганецького міського суду від 20.11.2015 року до ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який під час судового розгляду продовжувався з підстав наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України. 13.05.2016 року ОСОБА_6 звільнено з-під варти.
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам обвинуваченого переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків в цьому кримінальному провадженні.
Під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу судом вивчається можливість застосування відносно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків, обставини, які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченого під вартою, а також інші обставини, які мають значення для вирішення даного питання.
Вирішуючи питання щодо запобіжного заходу ОСОБА_6 , суд враховує особу обвинуваченого, який раніше не судимий, має міцні соціальні зв`язки, а саме: проживає у цивільному шлюбі, має на утриманні малолітню дитину, має постійне місце роботи, повністю відшкодував потерпілому ОСОБА_9 матеріальну та моральну шкоду.

Разом з тим, ОСОБА_6 обвинувачується в скоєнні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч.2 ст.15 - ч.1 ст.115 КК України, - тобто у закінченому замаху на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, перебуваючи на свободі, може незаконно впливати на потерпілого, свідків у кримінальному провадженні, які на час розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу судом не допитані. Також, зважаючи на тяжкість покарання, ОСОБА_6 може ухилитися від відбування покарання у виді позбавлення волі у разі визнання його винним у данному кримінальному провадженні, тобто наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України.

За таких обставин суд вважає, що обрання іншого, більш м`якого запобіжного заходу, який би забезпечував належну поведінку обвинуваченого під час судового розгляду та міг би запобігти зазначеним ризикам, на даний час не є можливим.

Строк дії ухвали про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу не може перевищувати двох місяців.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 181, 194, 331 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора щодо обрання обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Встановити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 на 60 (шістьдесят) діб до 15 липня 2016 року.
Обвинуваченого ОСОБА_6 взяти під варту в залі суду.

У задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 та його захисника ОСОБА_7 про обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відмовити.

Копію ухвали направити Марганецькому ВП Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, Дніпропетровському УВП управління Державної пенітенціарної служби України у Дніпропетровській області № 4, прокурору, вручити обвинуваченому та його захиснику.

Ухвала суду постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення остаточного рішення, окремому оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1
Судді: ОСОБА_2
ОСОБА_3