печерський районний суд міста києва
Справа № 757/7545/16-к
У Х В А Л А
19 лютого 2016 року

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , за участю старшого слідчого СГ ГСУ НП України ОСОБА_3 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання старшого слідчого СГ ГСУ НП України ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :
19 лютого 2016 року в провадження слідчого судді надійшло клопотання старшого слідчого СГ ГСУ НП України ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 про накладення арешту на кошти, які знаходяться на рахунках: ТОВ "ТТК "Азимут" () № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , відкритих в ПАТ "УКРСОЦБАНК" (МФО 300023, , адреса: м. Київ, вулиця Ковпака, будинок 29).

Обґрунтовуючи подане клопотання, сторона кримінального провадження вказує, що Головним слідчим управлінням НП України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000474 від 07.08.2015 за фактами вчинення фіктивного підприємництва та легалізації (відмивання) коштів, одержаних злочинним шляхом, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 209 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що група невстановлених осіб в період з 01.01.2014 по теперішній час, діючи за попередньою змовою, організували незаконну схему, пов`язану з фіктивним підприємництвом, легалізацією грошових коштів, одержаних злочинним шляхом, створили та придбали ряд суб`єктів підприємницької діяльності, серед яких - ТОВ "ТТК "Азимут" ().

На рахунки зазначених фіктивних підприємств надходять кошти від суб`єктів підприємницької діяльності реального сектору економіки, але фактично поставки товарів чи надання послуг не здійснюються, а лише надаються документи бухгалтерського та податкового обліку, чим здійснюється формування витрат та податкового кредиту для інших суб?єктів підприємницької діяльності, документальне оформлення безтоварних операцій. З метою маскування незаконного походження таких коштів, членами злочинної групи здійснюється перерахування з рахунку на рахунок фіктивних підприємств і фізичних осіб, задіяних в схемі, та в подальшому кошти знімаються готівкою для виведення у тіньовий, неконтрольований державою обіг. Отримані готівкові кошти за домовленістю зі службовими особами підприємств реального сектору економіки привласнюються.

Обсяг коштів переведених в готівку за період з 01.01.2015 по 31.01.2016 перевищує 500 млн. грн., що у 18 тисяч і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян.

Зазначена злочинна схема забезпечує незаконне виведення у великих розмірах безготівкових коштів підприємств реального сектору економіки у тіньовий неконтрольований державою обіг, минаючи при цьому систему оподаткування, що призводить до ненадходження податків до бюджету Держави.

Дії невстановлених осіб, які використовують підконтрольні їм фіктивні підприємства та здійснюють незаконну діяльність, кваліфіковано за ч. 2 ст. 205 та ч. 3 ст. 209 КК України. Згідно до ст.12 КК України, за сукупністю, вказані суспільно небезпечні діяння є особливо тяжкими.

Проведеними слідчими діями та заходами оперативного характеру встановлено, що для здійснення незаконної діяльності невстановлені особи використовують банківські рахунки:

- ТОВ "ТТК "Азимут" () № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 ;

відкриті в ПАТ "УКРСОЦБАНК" ( МФО 300023, ).

Зазначені факти підтверджуються матеріалами виконання доручень співробітниками ДЗЕ НП України, згідно яких банківські рахунки ТОВ "ТТК "Азимут" () та ряду інших підприємств, використовуються для незаконного переведення безготівкових коштів в готівку шляхом оформлення безтоварних операцій; зазначені підприємства працівників не мали.

В ході огляду юридичних адрес встановлено, що зазначені підприємства там не знаходяться та діяльність не здійснюють.

В ході огляду додатків №5 податкової звітності з ПДВ, облікових карток з бази АІС ОР «Податковий блок» ДФС України зазначених суб`єктів підприємницької діяльності, задіяних в злочинній схемі, встановлені схеми рухів фінансових потоків через рахунки фіктивних підприємств, обсяги проведених операцій та реквізити підприємств.

В ході огляду роздруківки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Міністерства юстиції України (https://minjust.gov.ua/ua/freesearch/), встановлені реквізити підприємств, задіяних в незаконній схемі.

В ході огляду інтернет сторінки сайту www.bank.gov.ua, яка є офіційною сторінкою Національного банку України, встановлені реквізити ПАТ "УКРСОЦБАНК".

Посилаючись на те, що з метою всебічного, повного й неупередженого розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, а також з метою припинення злочинної діяльності, попередження збитків, що заподіюються Державі діями щодо здійснення фіктивного підприємництва, проведення псевдо розрахункових фінансово-господарських операцій, не сплати податків підприємствами реального сектору економіку; забезпечення передбаченої ч.3 ст. 209 КК конфіскації коштів, одержаних злочинним шляхом, та конфіскації майна, виникла необхідність у накладенні арешту на кошти, слідчий просив клопотання задовольнити.

Слідчий суддя, враховуючи вимоги ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна визнав можливим розгляд клопотання здійснювати без повідомлення власника майна.

Заслухавши слідчого, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Як визначено ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 3 ст. 170 КПК України визначено, що підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні. Арешт також може бути застосовано до майна третіх осіб з урахуванням частини другої цієї статті.

Відповідно ч. 2 ст. 170 КПК України метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Статтею 96-1 КК України визначено, що спеціальна конфіскація - примусове безоплатне вилучення за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей, у тому числі коштів, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, іншого майна, включаючи майно третіх осіб, у випадках, визначених цим Кодексом, за вчинення злочину, передбаченого статтями 146-150-1,152-156, 190-192, 198, 201, 209-212-1, 222, 233, 255-260, 301-320, 354, 361-365-2, 368-369-3 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 96-2 КК України спеціальна конфіскація застосовується у разі, якщо гроші, цінності та інше майно:

1) одержані внаслідок вчинення злочину та/або є доходами від такого майна;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення злочину, фінансування та/або матеріального забезпечення злочину або винагороди за його вчинення;

3) були предметом злочину, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), а у разі, коли його не встановлено, - переходять у власність держави;

4) були підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення злочину, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), який не знав і не міг знати про їх незаконне використання.

Відповідно до ст. 96-3 КК України підставами для застосування до юридичної особи заходів кримінально-правового характеру є, зокрема, вчинення її уповноваженою особою від імені та в інтересах юридичної особи будь-якого із злочинів, передбачених у статтях 209 і 205, частинах першій і другій статті 368-3, частинах першій і другій статті 368-4, статтях 369 і 369-2 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України арешт може бути накладено у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту.

Вимогами ч. 7 ст.170 КПК України передбачено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у випадках, якщо існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до зникнення, втрати, знищення, перетворення, пересування, відчуження майна.

Враховуючи те, що є достатні підстави вважати, що грошові кошти, на які просить накласти арешт слідчий є предметом злочину, одержані внаслідок вчинення злочину та є доходами від вчинення злочинів, а також перебувають у власності юридичної особи, до якої можуть бути застосовані заходи кримінально-правового характеру, слідчий суддя з метою забезпечення кримінального провадження та можливого використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації майна, розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також враховуючи правову підставу для арешту майна та наслідки арешту майна для інших осіб, вважає наявними підстави для накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на рахунках зазначеного суб`єкта господарювання, шляхом заборони будь-яких видаткових операцій по рахункам, за виключенням видаткових операції щодо сплати заробітної плати та обов`язкових платежів до бюджету зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), з можливістю зарахування грошових коштів на рахунки.

Керуючись ст. ст. 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України,

У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на рахунках: ТОВ "ТТК "Азимут" () № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , відкритих в ПАТ "УКРСОЦБАНК" (МФО 300023, , адреса: м. Київ, вулиця Ковпака, будинок 29).

Заборонити розпоряджатися грошовими коштами, які знаходяться на рахунках: ТОВ "ТТК "Азимут" () № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , відкритих в ПАТ "УКРСОЦБАНК" (МФО 300023, , адреса: м. Київ, вулиця Ковпака, будинок 29), в частині видатку коштів, з можливістю зарахування на зазначені рахунки коштів, що надходять, за винятком видаткових операцій, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів) до бюджету або державних цільових фондів, по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків, внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування та видатків, пов`язаних з виплатою заробітної плати.

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про накладання арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1