Кримінальне провадження № 1-кс/760/1149/13
УХВАЛА

СЛІДЧОГО СУДДІ

Про накладення арешту на майно

04 квітня 2013 року м. Київ

Слідчий суддя Солом'янського районного суду м. Києва Агафонов А.С. за участю слідчого СВ ДПІ у Солом'янському районі м. Києва ДПС лейтенанта податкової міліції Коновалова С.С. розглянувши клопотання про накладення арешту на майно, що внесене ним в рамках досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000077 від 01.03.2013 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212-1 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло зазначене клопотання, з якого вбачається, що в провадженні СВ ДПІ Солом'янському районі м. Києва ДПС перебувають матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000077 від 01.03.2013 р., відносно службових осіб ДХК "Каскад" (), які вчинили умисне ухилення від сплати податків, страхових внесків на загально обов'язкове державне пенсійне страхування, сплати єдиного внеску на загально обов'язкове державне соціальне страхування, що спричинило не надходження до пенсійного фонду України, коштів на загальну суму 632 275,16 грн.

Слідчий зазначив, що під час досудового розслідування було отримано інформацію про те, що службові особи ДХК "Каскад" для господарської діяльності відкрили розрахунковий банківський рахунок № 5828 в ПАТ "КБ"Хрещатик" (МФО 300670), за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик 8А.

Виходячи із цього, слідчий просив суддю накласти арешт на грошові кошти ДХК "Каскад" (), які знаходяться та можуть надійти на поточний рахунок № 5828 відкритий в ПАТ "КБ"Хрещатик" (МФО 300670), за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик 8А, в межах завданої шкоди, а саме в розмірі 632 275,16 грн.

В суді слідчий клопотання підтримав, зазначив, що його необхідно розглядати без виклику представника банку "КБ Хрещатик" оскільки повідомлення керівництва банку про розгляд даного клопотання може призвести до зняття або переведення коштів з даного банківського рахунку.

Слідчий суддя погоджується з такою думкою, вважаючи, що існує реальна загроза зникнення грошових коштів з рахунку, оскільки представники банку, мають можливість повідомити про розгляд клопотання їх власника - ДХК "Каскад"

Відповідно до ч. 2 ст. 172 Кримінального процесуального кодексу України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали кримінального провадження та поданого клопотання, суддя встановив достатність підстав вважати, що зазначені кошти набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.

Однак, відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Слідчий вважає, що внаслідок несплаченого податку спричинені тяжкі наслідки у вигляді ненадходження до державного бюджету 632275,16 грн.

Разом з тим, слідством не перевірено, яка ж сума перебуває на зазначеному рахунку, а тому не враховано і не взято до уваги принцип розумності та співрозмірності завданої шкоди та суми коштів на рахунку.

Накладення заборони у користуванні рахунками товариства суттєво обмежує підприємницьку діяльність, а також ускладнює виплату заробітної плати працюючим, що може погіршити умови роботи товариства

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя має врахувати 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Виходячи із зазначеного, слідчий суддя вважає, що клопотання заявлене передчасно, а тому задоволенню не підлягає.

Виходячи із вищезазначеного та керуючись нормами ч.3 ст.212-1Кримінального кодексу України ст.ст. 131, 132, 167, 170-173, 175, 309, 369-372 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ ДПІ у Солом'янському районі м. Києва ДПС Коновалова С.С. - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п'яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя Агафонов С.А.