Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/5222/15-к
У Х В А Л А

18.06.2015 року Слідчий суддя Придніпровського районного суду міста Черкаси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Придніпровського районного суду м. Черкаси клопотання старшого слідчого СУ УМВС України в Черкаській області ОСОБА_4 погоджене прокурором відділу прокуратури Черкаської області ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий ОСОБА_4 під час досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000003 за ст. 191 ч.5, ст. 205 ч.1 КК України звернувся до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси із клопотанням погодженим з прокурором ОСОБА_3 про накладення арешту грошові кошти ПАТ «Уманьавтодор» (), які знаходяться або можуть знаходитися на розрахунковому рахунку № НОМЕР_1 відкритому в ПАТ «ЮСБ Банк» (МФО банку 305987) в межах завданих державі збитків, тобто в сумі 34 млн. гривень. При цьому слідчий посилався на те, що СУ УМВС України в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000003 відносно службових осіб ПАТ «Уманьавтодор» за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України та за фактом створення фіктивних підприємств TOB «АТЗ Сервіс», ТОВ «СтройБетонУкраїна» та ПП «Видавництво «ПРЕССБОЛ-2008» за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 205 КК України. В ході досудового розслідування встановлено, що ПАТ «Уманьавтодор» упродовж 2011-2012 років проводило фінансово-господарські операції з ТОВ «АТЗ Сервіс», ТОВ «СтройБетонУкраїна» та ПП «Видавництво «ПРЕССБОЛ-2008», які зареєстровані на підставних осіб з метою прикриття незаконної діяльності, використання документів для штучного формування податкового кредиту з ПДВ та надання послуг по проведенню «конвертації» безготівкових коштів у готівку. Згідно з отриманою у ДПС України в Черкаській області деталізованою інформацією про платника ПДВ щодо результатів автоматизованого співставлення податкових зобов`язань та податкового кредиту у розрізі контрагентів за вказаний період ПАТ «Уманьавтодор» проведено фінансових операцій із зазначеними суб`єктами господарювання на суму 34 млн. гривень. Встановлено, що роботи по ремонту доріг виконувалися за рахунок державних коштів, частина яких була конвертована в готівку через розрахункові рахунки фіктивних підприємств та привласнена службовими особами ПАТ «Уманьавтодор», а тому саме державним інтересам завдано збитків на суму 34 млн. грн. Накладення арешту на грошові кошти шляхом заборони ними розпоряджатися потрібно у зв`язку з тим, що його незастосування призведе до зникнення майна (грошових коштів) або настання інших наслідків, які можуть перешкодити інтересам кримінального провадження. Приймаючи до уваги вищевикладене, та те, що ПАТ «Уманьавтодор» в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями підозрюваних чи обвинувачуваних, які вчинили суспільно небезпечне діяння, з метою захисту законних інтересів держави в особі Служби автомобільних доріг у Черкаській області та Служби автомобільних доріг у Волинській області, забезпечення цивільного позову та виконання в майбутньому вироку суду в частині стягнення та погашення збитків перед державою, необхідно накласти арешт на майно товариства, а саме: грошові кошти ПАТ «Уманьавтодор» (), які знаходяться або можуть знаходитись на розрахунковому рахунку № НОМЕР_1 відкритому в ПАТ «ЮСБ Банк».
У судовому засіданні прокурор підтримав заявлене клопотання про арешт майна. Додатково пояснив, що на даний час у кримінальному провадженні №0000003 нікому не повідомлено про підозру та цивільний позов не пред`явлено.

В якості матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання слідчий додав до клопотання витяги із Єдиного реєстру досудових розслідувань про реєстрацію кримінальних правопорушень, - 30.01.2013 року за ст. 191 ч.5 КК України, 12.12.2014 року за ст. 205 ч.1 КК України та довідку від 02.06.2015 року Вінницької ОДПІ ГУ ДФС у Вінницькій області щодо банківських рахунків ПАТ «Уманьавтодор».

Клопотання розглянуто за відсутності представників ПАТ «Уманьавтодор» відповідно до вимог ч.2 ст. 172 КПК України.

Вислухавши пояснення прокурора, дослідивши матеріали додані до клопотання слідчого, якими він обґрунтовує доводи клопотання, прихожу до висновку про необхідність відмовити у задоволенні клопотання слідчого з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.
Таким чином арешт може бути накладено на майно підозрюваного, обвинуваченого, осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. При цьому таке майно може перебувати як у згаданих осіб, так і в інших фізичних або юридичних осіб. Щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому ст. ст. 276 279 КПК, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст. 291 КПК) або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна.

Аналогічна позиція викладена Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ (далі ВССУ) в «Узагальненні судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження», яке заслухано та обговорено на засіданні Пленуму ВССУ 07.02.2014 року. Крім того відповідно до вказаного Узагальнення, - навіть якщо у слідчого судді є достатні підстави вважати, що певною особою було вчинено кримінальне правопорушення, він не має повноважень накладати арешт на майно особи, яка не є підозрюваним. З огляду на наведене правильною є практика, коли слідчі судді визнають клопотання про накладення арешту на майно передчасними та відмовляють у їх задоволенні, оскільки на момент їх розгляду, особам, про майно яких йдеться в клопотанні, не повідомлено про підозру.

До клопотання слідчого не надано доказів того, що на даний час у кримінальному провадженні №0000003 наявна особа, яка має процесуальний статус підозрюваного, а ПАТ «Уманьавтодор» в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного. Також відсутні докази пред`явлення у кримінальному провадженні цивільного позову до ПАТ «Уманьавтодор», як до особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану злочинними діями (бездіяльністю) конкретного підозрюваного. За таких обставин розглядуване клопотання слідчого є передчасним та задоволенню не підлягає.

Одночасно суд звертає увагу, що у разі коли прокурор вважає, що державі завдано матеріальних збитків, але у кримінальному провадженні відсутній підозрюваний або не доведено вчинення особою кримінального правопорушення, то цивільно-процесуальне та господарсько-процесуальне законодавство України передбачає право прокурора з метою представництва інтересів держави в межах повноважень визначених законом, звернутися до суду з позовною заявою. При цьому як ЦПК України (статті 151-153) так і ГПК України (статті 66-67) передбачає можливість забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно у випадку подання відповідної заяви.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 171-174, 309 КПК України, -

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання старшого слідчого СУ УМВС України в Черкаській області ОСОБА_4 про арешт майна відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Черкаської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1