Справа № 369/4886/26
Провадження № 1-кс/369/657/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2026 року слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , вирішуючи питання про відкриття провадження за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб Фастівського відділу поліції ГУНП у Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, -

в с т а н о в и л а:

ОСОБА_2 звернувся до суду зі скаргою, згідно якої просить суд зобов`язати слідчого Фастівського відділу поліції внести відомості до ЄРДР за фактом вчинення кримінальних правопорушень та розпочати досудове розслідування. За необхідності зобов`язати слідчого вжити негайних слідчих (процесуальних) дій: огляд місця події, фіксацію пошкоджень, опитування свідків, вилучення відео/фото доказів, направлення матеріалів на експертизи, встановлення всіх осіб, причетних до події (включно з встановленням осіб у поліцейській формі та приватного виконавця). Зобов`язати повідомити заявника про реєстрацію відомостей у ЄРДР або про причини відмови у встановленому законом порядку. (За можливості) Видати тимчасовий припис щодо заборони вивезення майна з місця події до з`ясування обставин.

Ознайомившись зі змістом скарги та доданими до неї матеріалами, слідчий суддя приходить до таких висновків.

Відповідно до ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Системний аналіз положень ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Згідно ч.1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені ч.1 ст. 303 КПК України, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Так у скарзі ОСОБА_2 вказує, що просить зобов`язати слідчого Фастівського відділу поліції ГУНП у Київській області внести відомості до ЄРДР та порушити досудове розслідування за фактом кримінальних правопорушень, вчинених приватним виконавцем ОСОБА_3 та іншими невстановленими особами 12 березня 2026 року за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: незаконне проникнення до житла (ст. 162 КК України); незаконне проведення обшуку (ст. 162, 163, за обставин ст. 365, якщо посягання на повноваження); завдання моральної шкоди малолітній особі (у вигляді заподіяння сильного морального страждання дитині 2013 р.н.); завдання матеріальної шкоди в особливо великих розмірах (збитки, спричинені знищенням/пошкодженням хвіртки, воріт, електроприводу, винесенням та прихватом техніки і майна).

Вказує, що 12.03.2026, близько 07:30 год. 2. Місце події: АДРЕСА_1 . Приватний виконавець ОСОБА_3 разом з невідомою особою у цивільному та двома особами у поліцейській формі з явною зухвалістю зламали хвіртку (вирізали замок та петлі хвіртка непридатна для відновлення), виламали ворота та електропривід також непридатні для відновлення; частина осіб переплигнула через паркан, інші заїхали автомобілем у двір, мотивуючи це вивезенням майна з будинку. Дружина і дитина були налякані; дружина зателефонувала в поліцію та сховалась з дитиною у чулані. Нападники почали ламати вхідні двері й гаражні ворота, вломилися до будинку, провели огляд (обшук), відкривали шафи й шухляди, розкидали речі, виносили комп`ютери та принтери й завантажували їх в автомобіль, загнаний у двір. Коли приїхав наряд поліції і слідча група, дружина вимагала пред`явити постанову слідчого судді на обшук постанови не було. Дружина вимагала від старшого наряду припинити протиправні дії та прийняти заяву про злочин поліцейський відмовив. Особі заявили, що забирають майно як речі боржника у виконавчому провадженні; дружина пред`явила їм вирок Шевченківського районного суду м. Києва, яким конфісковано особисте майно, та повідомила, що майна чоловіка у домі немає; нападники повернули її персональний комп`ютер та принтер на подвір`я та поїхали. Дружина особисто зверталась до наряду поліції під час подій 12.03.2026 та вимагала прийняти заяву про злочин і припинити протиправні дії поліцейський відмовив у прийнятті заяви/реєстрації повідомлення.

До матеріалів скарги ОСОБА_2 не додано належних доказів звернення саме заявника до Фастівського відділу поліції ГУНП у Київській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, доказів направлення та отримання працівниками поліції вказаної заяви.

Враховуючи викладене слідчий суддя на момент вирішення питання про відкриття провадження за скаргою не може встановити чи була отримана уповноваженою особою Фастівського РУП ГУНП в Київській області заява про вчинення злочину та, відповідно, допущена бездіяльність.

Викладене вище позбавляє слідчого суддю перевірити вимоги ст. 304 КПК України, а форма та зміст скарги на бездіяльність мають відповідати вимогам КПК України, в тому числі до скарги мають бути долучені докази на підтвердження отримання уповноваженою особою Фастівського РУП ГУНП в Київській області заяви та наявність такої заяви, відтак, слідчий суддя вважає необхідним скаргу повернути особі, що її подала.

Крім того, суд звертає увагу скаржника на таке.

Відповідно до ч.1 ст.306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Проте, чинний кримінальний процесуальний закон не містить чіткого визначення підсудності скарг на рішення, дії чи бездіяльності органу досудового розслідування.

Тому, суд вважає, що у даному випадку необхідно звернутись до загальних засад кримінального провадження, а саме законності, що регламентована ст. 9 КПК України, та ч. 6 якої визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Тому слідчий суддя має керуватися виключно положеннями КПК України та нормативно-правовими актами, які йому не суперечать.

Так, відповідно до ч.2 ст.132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Аналогічні положення містяться в ч. 1 ст. 184 та ч. 2 ст. 234 КПК України.

З урахуванням наведеного, а також беручи до уваги загальні засади кримінального провадження, суд приходить до висновку, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Постановою Верховної Ради України від 17.07.2020 року № 807-ІХ «Про утворення та ліквідацію районів» в Україні утворено 136 нових та ліквідовано існуючі 490 районів. У Київській області, зокрема Фастівський район (з адміністративним центром у місті Фастів) у складі територій Бишівської сільської, Боярської міської, Гатненської сільської, Глевахівської селищної, Калинівської селищної, Кожанської селищної, Томашівської сільської, Фастівської міської, Чабанівської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України. 19.07.2020 року зазначена постанова набрала чинності.

Законом України «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо територіальної юрисдикції місцевих судів на території України до прийняття закону щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів від 03.11.2020 року № 950-ІХ, розділ XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» доповнено пунктом 3-1, згідно якого до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-ІХ, але не пізніше 01 січня 2022 року».

Законом України від 01.12.2022 № 2808-ІХ «Про внесення зміни до пункту 3-1 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-ІХ, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ».

Згідно пункту 1.7 Наказу начальника ГУ НП в Київській області від 21.01.2021 № 92 визначено місцем розташування та проведення досудового розслідування районних управлінь поліції ГУ НП в Київській області службові приміщення в адміністративних будівлях за такими адресами в Київській області: Фастівське районне управління поліції (вулиця Поліпи Осипенко, 6 місто Фастів), відділення № 1 (вулиця Хрещатик, місто Боярка), відділення № 2 (вулиця Машинобудівельників, 66 селище міського типу Чабани).

Виходячи з аналізу норм КПК України судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює досудове розслідування, а тому, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України зазначене правило застосовується й до розгляду клопотань, територіальна підсудність яких прямо не визначена процесуальним законом.

Скаржник звертається зі скаргою на бездіяльність посадових осіб Фастівського відділу поліції ГУНП у Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Таким чином, розгляд скарги здійснюється слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у ст. 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Зазначені в ухвалі суду недоліки поданої заяви не є надмірним формалізмом чи обмеженням доступу до правосуддя, оскільки являє собою прояв забезпечення реалізації балансу принципу верховенства права та принципів судочинства щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, юридичної визначеності та диспозитивності.

При цьому суд роз`яснює скаржнику, що відповідно до частини 6 статті 304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку передбаченому КПК України, в зв`язку з чим скаржник не позбавлена права звернутися до суду з цією скаргою, додавши до неї докази отримання копії постанови про закриття кримінального провадження.

На підставі викладеного та керуючись ст. 30, 306, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и л а:

скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб Фастівського відділу поліції ГУНП у Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити представнику скаржників, що повернення скарги не позбавляє його права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1