Справа № 462/8143/25
провадження 1-кс/462/282/26
У Х В А Л А

17 лютого 2026 року слідчий суддя Залізничного районного суду м. Львова ОСОБА_1 , вивчивши матеріали клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0001103 від 21.10.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, -

встановив:

ОСОБА_2 звернулась до слідчого судді із клопотанням, поданим в межах кримінального провадження №0001103 від 21.10.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, в якому просить скасувати арешт, накладений на цифрову кишенькову відеокамеру «JVC», яку поміщено в спец пакет NPU 5016761; мобільний телефон марки «Cubot», покликаючись на те, що є дружиною померлого, та вказане майно належить їй.

Дослідивши клопотання, долучені до нього матеріали, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Положеннями ст. 131 КПК України встановлено, що арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

У відповідності до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Порядок скасування арешту майна у кримінальному провадженні визначено та регламентовано ст.174 КПК України.

Відповідно до ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу наведених положень вбачається, що КПК України пов`язує право слідчого судді на вирішення питання скасування арешту майна із наданням учасниками процесу відповідних доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.

Так, у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне:

- хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/;

- перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано;

- яким процесуальним документом та коли був накладений арешт;

- мотивація чому слід скасувати арешт.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Частиною 2 ст.174 КПК України визначено, що клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Разом з тим, ознайомившись із матеріалами клопотання, слідчим суддею встановлено, що подане ОСОБА_2 клопотання не містить жодних документів на підтвердження того, що з таким клопотанням звернулась особа, яка входить до кола осіб, визначених положенням ст. 174 КПК України та має право заявляти клопотання про скасування арешту майна в межах кримінального провадження №0001103 від 21.10.2025, оскільки у наявних матеріалах відсутні будь-які документи на підтвердження факту, що заявниця є спадкоємцем майна загиблого та у розумінні закону є особою, яка має право, зокрема на звернення із вимогою про скасування арешту, накладеного на майно спадкодавця, яке просить їй повернути, а саме клопотання не містить жодного обгрунтування наявності підстав скасування арешту з майна, зазначеного у клопотанні, а саме чи у даному випадку відпала необхідність у такому арешті, чи вказаний арешт накладено необгрунтовано, і якщо так, то підстави для висновку про необгрунтованість накладеного арешту.

Беручи до уваги, що клопотання про скасування арешту майна подано без додержання вимог ст. 174 КПК України, відповідно не може бути розглянуто по суті у відповідності до правил, визначених ст.174 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що таке слід повернути ОСОБА_2 .

Поруч з цим, повернення клопотання не позбавляє права на повторне звернення до суду в порядку, передбаченому КПК України, після усунення обставин, що стали підставою для його повернення.

Керуючись ст. 174 КПК України, слідчий суддя

постановив:

клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0001103 від 21.10.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України повернути заявнику.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права на повторне звернення до суду в порядку, передбаченому КПК України, після усунення обставин, що стали підставою для його повернення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: (підпис) ОСОБА_1

З оригіналом згідно.

Оригінал ухвали знаходиться в матеріалах справи № 462/8143/25.

Слідчий суддя: ОСОБА_1