Справа № 211/738/26
Провадження № 1-кс/211/150/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2026 року

Слідчий суддя Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Відділення поліції № 1 Криворізького районного управління поліції ГУНП України в Дніпропетровській області що полягає у не розгляді клопотання поданого у порядку ст. 220 КПК України,-

встановив:

До Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Відділення поліції № 1 Криворізького районного управління поліції ГУНП України в Дніпропетровській області що полягає у не розгляді клопотання поданого у порядку ст. 220 КПК України. В своїй скарзі скаржник вказав, що 08.01.2026 року ним як потерпілим на електронну скриньку ВП № 1 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області було падано клопотання про інформування щодо ходу досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000074, проте в проміжок часу з 09.01.2026 року по 27.01.2026 року відповіді на його клопотання надано не було, таким чином посадовими особами ВП № 1 було допущено бездіяльність . Просив суд зобов`язати посадових осіб Відділення поліції № 1 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області розглянути його клопотання про інформування щодо ходу досудового розслідування у кримінальному провадженні, надавши відповіді по суті кожного з питань викладених у клопотанні.

Слідчим суддею було відкрито провадження та призначено слухання скарги на 06.02.2026 року на 11-15 год., скаржник не з`явився, заяв про слухання справи за його відсутності та інформації чи підтримує свою скаргу чи ні, суду не надала хоча про розгляд справи повідомлявся. Розгляд справи було відкладено на 25.02.2026 року на 10-20 год., проте скаржник повторно до суду не з`явився. На момент винесення ухвали заяв від скаржника не надходило.

Частиною другою статті 306 КПК України визначено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.

За приписами частини третьої статті 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Порядок здійснення виклику в кримінальному провадженні визначений статтею 135 КПК, частиною першою якої передбачено, що особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Як вбачається з матеріалів справи розгляд по справі призначався на 06.02.2026 року, на 25.02.2026 року, про що скаржник ОСОБА_3 повідомлявся шляхом надсилання судових повісток на зазначені у скарзі номер мобільного телефону та адресу електронної пошти, крім того суд звертає увагу, що ОСОБА_3 має зареєстрований кабінет в системі «Електронний суд» та отримував усі процесуальні документи, в тому числі і судові повістки в Електронному суді.

Вказане свідчить про небажання ОСОБА_3 приймати участь в судовому засіданні та надавати пояснення по суті заявленої скарги, тобто її не підтримання останнім.

З наданих слідчим СВ ВП № 1 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 матеріалів, вбачається, що слідчою заявнику ОСОБА_3 02.02.2026 року було надано відповідь на його клопотання від 08.01.2026 року про інформування щодо ходу досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000074 від 04.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Відповідно до імперативних вимог частини третьої статті 306 КПК участь у судовому засіданні скаржника чи його захисника, представника (принаймні однієї із зазначених осіб) є обов`язковою. Водночас згідно із частиною другою цієї ж статті слідчий суддя зобов`язаний розглянути скаргу не пізніше сімдесяти двох годин з моменту її надходження.

У разі ж неявки до суду скаржника, належним чином сповіщеного про розгляд скарги, слідчий суддя не наділений повноваженнями забезпечити прибуття цієї особи проти її волі.

У частині другій статті 307 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, які слідчий суддя може прийняти за результатами розгляду відповідної скарги: скасувати рішення слідчого чи прокурора; зобов`язати припинити дію чи вчинити певну дію; відмовити в задоволенні скарги.

Однак постановлення будь-якої з наведених ухвал за відсутності і скаржника, і його захисника чи представника не відповідатиме приписам частини третьої статті 306 КПК України.

Чергове відкладення розгляду скарги призводить до порушення строку, встановленого частиною другою статті 306 зазначеного Кодексу, а також не гарантує прибуття в наступне судове засідання осіб, котрі не бажають брати в ньому участь.

Слідчий суддя звертає увагу, що скаржник ОСОБА_3 є ініціатором судового розгляду скарги. Судові засідання у даній справі призначалися неодноразово, проте заявник жодного разу до суду не з`являвся.

Згідно із вимогами ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме заявник.

Так, Європейський суд з права людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, заявник як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Отже, враховуючи, що скаржник розглядом своєї скарги не цікавиться, до суду не з`являється, заяв не надає, суд не має можливості встановити доцільність подальшого розгляду скарги, керуючись принципами змагальності і диспозитивності кримінального процесу, вважаю за можливе скаргу залишити без розгляду та роз`яснити скаржникові його право повторно звернутися до суду зі скаргою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 32, 303, 305, 309 КПК України, -

ухвалив:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Відділення поліції № 1 Криворізького районного управління поліції ГУНП України в Дніпропетровській області що полягає у не розгляді клопотання поданого у порядку ст. 220 КПК України- залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1