УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/132/24

Номер провадження 1-кп/495/333/2026

23 березня 2026 рокум. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

представника потерпілого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі сулу в м. Білгород-Дністровський кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0000731 від 18.11.2023 відносно ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Органами досудового розслідування ОСОБА_6 обвинувачується в тому, що 16.11.2023 року, близько 21 години 00 хвилин, більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не представилось можливим, перебуваючи у міському парку в м. Роздільна Одеської області, а саме на Алеї слави, у ОСОБА_6 раптово виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, а саме вазонів з квітами, розміщених під плакатами з зображеннями загиблих воїнів.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне заволодіння чужим майном, ОСОБА_6 , 16.11.2023 року приблизно о 21 годині 00 хвилин, більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не представилось можливим, діючи таємно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, який введено на території України відповідно до Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом Законом України № 2102-IX від 24.02.2022 та продовженого відповідними Указами Президента, перебуваючи у міському парку в м. Роздільна Одеської області, а саме на Алеї слави, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, викрав належне Роздільнянській міській раді майно, а саме: один вазон у пластмасовому горщику білого кольору із пластмасовим гачком для кріплення з квіткою «Коланхоя декоративна» білого кольору, один вазон у пластмасовому горщику білого кольору із пластмасовим гачком для кріплення з квіткою «Хризантема звичайна» жовтого кольору, один вазон у пластмасовому горщику білого кольору із пластмасовим гачком для кріплення з квіткою «Хризантема звичайна» жовтого кольору, один вазон у пластмасовому горщику білого кольору із пластмасовим гачком для кріплення «Хризантема звичайна» рожевого кольору, після чого з місця події зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд, залишивши його собі для власних потреб.

Своїми умисними діями ОСОБА_6 спричинив потерпілій особі Роздільнянській міській раді матеріальну шкоду на загальну суму 1040 гривень.

Органом досудового розслідування дії ОСОБА_7 кваліфіковані за ч. 4 ст. 185 КК України, як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене в умовах воєнного стану.

Від адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 , надійшло клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності, оскільки на даний час скоєна ОСОБА_6 крадіжка підлягає декриміналізації на підставі Закону Верховної Ради України № 3886-ІХ від 18.07.2024 «Про внесення змін до Кодексу про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна..»

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_6 та його захисник - адвокат ОСОБА_5 підтримали вказане клопотання про закриття кримінального провадження у зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 у цілому не заперечував проти закриття кримінального провадження, але вказав, що розмір встановленого мінімуму доходів громадян для працездатних осіб має визначатися станом на день скоєння кримінального правопорушення, а не станом на 1 січня 2026 року, як заявлено у клопотанні захисника.

Представник потерпілого погодився з думкою прокурора та не заперечував щодо задоволення вказаного клопотання.

Заслухавши клопотання та думку учасників судового провадження, суд дійшов до наступних висновків.

Положеннями ч. 1 ст. 3 КК України встановлено, що законодавство України про кримінальну відповідальність становить КК України, який ґрунтується на Конституції України та загальновизнаних принципах і нормах міжнародного права. При цьому зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення (ч. 6 ст. 3 КК України).

Відповідно до ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Зазначені норми Основного Закону України також знайшли своє відображення і в ч. 1 ст. 5 КК України, згідно з якою закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

09 серпня 2024 року набув чинності Закон України від 18 липня 2024 року № 3886-IX «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» (далі Закон № 3886-IX), яким було внесено зміни до ст. 51 КУпАП (Дрібне викрадення чужого майна).

Положеннями ч. 1 ст. 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-IX) передбачено відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Частиною другою статті 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-IX) встановлено, що відповідальність за вчинення дій, передбачених ч. 1 ст. 51 КУпАП настає, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Отже, особа, яка вчинила дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, підлягає адміністративній відповідальності у випадку, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

З огляду на зазначене аналіз указаних норм закону свідчить про те, що кримінальна відповідальність настає у випадку, якщо розмір такого майна перевищує розмір, установлений ст. 51 КУпАП, а саме 2 (два) неоподатковуваних мінімуми доходів громадян.

Зазначене узгоджується з правовою позицією, викладеною у постанові Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 22.08.2024 у справі № 567/507/23 (провадження №51-7110 км 23) щодо набуття чинності змін до законодавства України в частині визначення розміру вартості викраденого майна, за яке передбачено адміністративну відповідальність, що, як наслідок, впливає на розмір матеріальної шкоди, у разі заподіяння якої настає кримінальна відповідальність.

Крім того, згідно правової позиції Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, розглянувши справу № 278/1566/21 зробила висновок щодо декриміналізації викрадення чужого майна шляхом крадіжки. Так, Закон України від 18 липня 2024 року № 3886/ІХ «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», у якому внесені зміни до ст. 51 КУпАП, є законом про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність у значенні ст. 5 КК України для тих діянь, які до набрання цим Законом чинності вважалися кримінальними правопорушеннями, однак після набрання ним чинності підпадають під ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 51 КУпАП. Зміни, внесені Законом № 3886ІХ, мають зворотню дію в часі. В ході з`ясування, чи перевищує вартість викраденого майна розмір, визначений ст. 51 КУпАП, має братися до уваги розмір неоподаткованого мінімуму доходів громадян, установлений на час вчинення правопорушення, з урахуванням положень п. 5 підрозділ 1 розділ ХХ та підпункту 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розділ ІV Податкового кодексу України. Питання, що виникають у кримінальних провадженнях у зв`язку з набуттям чинності Законом № 3886-ІХ вирішується судами за правилами, передбаченими для випадків, коли втратив чинності закон, яким установлювалася кримінальна протиправність діяння.

Згідно з ч. 5 Підрозділу 1 Розділу ХХ Податкового кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 грн., крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної пп. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року, яка дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), установленого законом станом на 01 січня звітного податкового року.

Як вбачається з формулювання обвинувачення, інкриміноване обвинуваченому ОСОБА_6 кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України, вчинене 16.11.2023 та вартість майнової шкоди на момент вчинення правопорушення становить 1 040,00 грн.

Згідно з ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений у розмірі 2 684 гривні.

Отже, сума соціальної пільги, встановлена законом на 01 січня 2023 року, становить 1 342 грн. (2 684 грн. : 50 % = 1 342 грн.).

З огляду на зміст положень Податкового кодексу України та Закону № 3886-IX, на момент вчинення обвинуваченим ОСОБА_6 злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, розмір вартості викраденого майна, з якого настає кримінальна відповідальність за статтею 185 КК України, становила 2 684,00 грн. (1 342 х 2 = 2 684), а сукупна вартість викраденого обвинуваченим майна, була меншою за вказаний розмір, а саме - 1 040,00 грн..

Пунктом 4-1 частини першої статті 284 КПК України визначено, що кримінальне провадження закривається в разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Запобіжний захід відносно обвинуваченого не застосовувався.

Судові витрати відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст. 8, 9, 284, 369-372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 про звільнення від кримінальної відповідальності - задовольнити.

Кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0000731 від 18.11.2023 відносно ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України закрити на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Звільнити ОСОБА_6 від кримінальної відповідальності, передбаченої ч. 4 ст. 185 КК України, на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Матеріали кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000731 від 18.11.2023 відносно ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - направити до відповідного органу Національної поліції України для складання, за наявності для цього підстав, матеріалів про вчинення ОСОБА_6 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 51 КУпАП.

Ухвала може бути оскаржена протягом семи днів з дня її оголошення до Одеського апеляційного суду через Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

З урахуванням виходу головуючої судді у нарадчу кімнату 24.03.2026 під час розгляду іншого кримінального провадження, та виходу із нарадчої кімнати 26.03.2026, повний текст даної ухвали складено 27.03.2026

Суддя ОСОБА_8