Справа № 583/5159/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" березня 2026 р. Охтирський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши в судовому засіданні обвинувальний акт по кримінальному провадженню № 0000513 від 14.05.2025 року відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 309 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000513 від 14.05.2025 року відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 309 КК України.

В судовому засіданні прокурор подав клопотання про зміну запобіжного заходу з застави на тримання під вартою, в якому просить змінити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід із застави на тримання під вартою строком на 60 діб без визначення розміру застави, та клопотання про звернення застави в дохід держави, в якому просить звернути заставу, внесену на користь обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 30 прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, що становить 90840 грн. в дохід держави та зарахувати до спеціального фонду Державного бюджету України. Свої клопотання мотивує тим, що ОСОБА_4 порушив покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, оскільки 12.11.2025 та 13.02.2026 без поважних причин до суду за викликом не з`явився, а 19.02.2026 та 25.02.2026 р не повідомив суд про неможливість своєї неявки за викликом. Вважає доцільним та здатним запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить дотримання розумних строків судового розгляду, додержанням ним процесуальних обов`язків та виконання процесуальних рішень суду, тому є всі підстави змінити відносно ОСОБА_4 запобіжний захід з застави на тримання під вартою та звернути заставу в дохід держави.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник - адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання прокурора, мотивуючи тим, що клопотання є передчасним, ОСОБА_4 через хворобу не мав можливості з`явитися до суду за викликом у судові засідання, а тому відсутні підстави для зміни запобіжного заходу та звернення застави в дохід держави. Обвинувачений ОСОБА_4 також зазначив, що зобов`язується надалі дотримуватися покладених на нього процесуальних обов`язків.

Заслухавши клопотання прокурора, думку обвинуваченого та захисника, вивчивши матеріали справи, суд дійшов нас наступного висновку.

Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 07.08.2025 р. застосовано до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят днів, обчислюючи строк з моменту його затримання. Визначено розмір застави у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 90840 гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою на депозитний рахунок Охтирського міськрайонного суду Сумської області. У разі внесення застави зобов`язано підозрюваного прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, суду та покладено на ОСОБА_4 такі обов`язки: 1) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, а саме з м. Охтирка Сумської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; 2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

20.08.2025 року ОСОБА_4 був звільнений з державної установи «Сумський слідчий ізолятор» у зв`язку з внесенням застави, що підтверджується довідкою ДУ «Сумський слідчий ізолятор» від 21.08.2025 р.

ОСОБА_4 20.08.2025 р. адміністрацією ДУ «Сумський слідчий ізолятор» були роз`яснені покладені на нього ухвалою суду обов`язки та вимогами ст. 194 КПК України, роз`яснено, що у разі неприбуття за викликом до суду без поважних причин чи неповідомлення про причини своєї неявки, а також у випадку порушення інших покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору, що підтверджується підписом ОСОБА_4 .

Частинами 1, 2 статті 331 КПК України визначено, що під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 200 КПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому ст. 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання. У клопотанні про зміну запобіжного заходу обов`язково зазначаються обставини, які: виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу; існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

В кримінальному провадженні запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора..

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Одним із запобіжних заходів в кримінальному провадженні є застава.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2-4 ст. 182 Кримінального процесуального Кодексу України застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

У разі внесення застави згідно з ухвалою слідчого судді, суду щодо особи, стосовно якої раніше було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, передбачені цією частиною роз`яснення здійснюються уповноваженою службовою особою місця ув`язнення.

Згідно з ч. 4 ст. 202 КПК України, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Тобто, з моменту внесення застави, обвинувачений ОСОБА_4 є особою, відносно якої у кримінальному провадженні застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Відповідно до ч.6 ст. 182 КПК України з моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Відповідно до ч.8 ст. 182 КПК України у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Відповідно до ч.9 ст. 182 КПК України питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 10 ст. 182 КПК України у разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Отже, суд вважає, що застава може бути звернена в дохід держави при наявності сукупних ознак, зокрема, в разі належного повідомлення підозрюваного слідчим, прокурором, слідчим суддею чи судом про виклик; якщо без поважних причин на виклик підозрюваний не з`явився чи не повідомив слідчого, прокурора чи суд про причини своєї неявки.

Відповідно до довідки КНП «Тростянецький центр первинної медичної допомоги» Тростянецької міської ради від 28.02.2026 р. №121 ОСОБА_4 звертався за медичною допомогою до сімейного лікаря 18.02.2026 року. За результатами огляду було встановлено діагноз: ГРЗ, гострий бронхіт; призначено лікування амбулаторне. За станом здоров`я 19.02.2026 та 25.02.2026 ОСОБА_4 не мав можливості зявитись до суду. Інших звернень за медичною допомогою до лікарів закладу ОСОБА_4 в період з 01.11.2025 по теперішній час не зареєстровано.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні надав до суду консультативні висновки спеціаліста сімейного лікаря КНП «Тростянецький ЦПМД» ТМР ОСОБА_6 від 18.02.2026 р. та від 04.03.2026 р., відповідно до яких ОСОБА_4 з 18.02.2026 р. знаходиться на амбулаторному лікуванні, діагноз: ГРВІ, гострий бронхіт; 25.02.2026 р. хворий ОСОБА_4 відвідував амбулаторію сімейного лікаря, діагноз: ГРВІ, призначено обстеження та лікування. Крім того, обвинувачений повідомив, що по телефону він повідомляв свого захисника про причини неявки, так як не знав, яким чином треба повідомити про це суд.

Судом не встановлено достатніх підстав для задоволення клопотання прокурора та звернення застави в дохід держави із застосуванням до підозрюваного ОСОБА_4 більш суворішого запобіжного заходу - тримання під вартою. В судовому засіданні не встановлено факту порушення обвинуваченим ОСОБА_4 покладених на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язків.

Враховуючи викладені обставини, суд вважає, що у задоволенні клопотання прокурора слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 194, 182, 371, 372 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання прокурора Охтирської окружної прокуратури ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу з застави на тримання під вартою та звернення застави в дохід держави відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошено 06 березня о 08.45 год.

Суддя Охтирського міськрайонного суду

Сумської області ОСОБА_1