Справа № 405/1147/26
провадження № 1-кс/405/672/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.03.2026 м. Кропивницький

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Кропивницького ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю заявниці ОСОБА_3 , прокурорів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , розглянув у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення злочину від 05.02.2026, -

встановив:

25.02.2026 до Подільського районного суду м. Кропивницького від ОСОБА_3 надійшла скарга на бездіяльність посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення злочину від 05.02.2026.

Мотивуючи скаргу заявник зазначила, що на особистих прийомах у прокурорів Кіровоградської обласної прокуратури та Знам`янської місцевої прокуратури вона повідомляла про злочин, який вчинено дільничним офіцером поліції ОСОБА_6 , який діяв за попередньою змовою з групою осіб, відносно смерті її батька, а саме здійснив підроблення протоколів допиту свідків, які не надавали показань. Також він особисто вводив в оману представників контролюючих органів з приводу того, що він виїжджав на місце скоєння злочину, а саме 08.10.2018, про того дня його там не було, що підтверджується доказами, в тому числі фотознімками та письмовими показами свідків.

В судове засідання, яке призначено до розгляду на 31.03.2026 заявник не з`явилась, про дату та час судового засідання повідомлялась шляхом направлення їй SMS-повістки про виклик до суду, яка була доставлена 24.03.2026. Єдиним засобом зв`язку заявником було вказано лише один номер телефону. Крім цього, на офіційному веб сайті Подільського районного суду м. Кропивницького https://ln.kr.court.gov.ua/sud1111/ розміщено оголошення про виклик заявниці в судове засідання на 31.03.2026. Окрім цього, в судових засіданнях, які відбулись 27.02.2026 та 18.03.2026 ОСОБА_3 заявлено відводи слідчому судді, однак ухвалами Подільського районного суду м. Кропивницького від 11.03.2026 та від 23.03.2023 відмовлено у задоволенні відводів з підстав безпідставності їх заявлення.

Так, ч. 3 ст. 306 КПК України передбачає, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується.

Однак, наведену вище поведінку заявниці, слідчий суддя розцінює як зловживання процесуальними правами, оскільки своєю пасивною поведінкою не сприяє у своєчасному розгляді скарги, а навпаки, створює перешкоди у цьому, що виражається у неявці, без повідомлення про поважність таких причин, у судове засідання та заявлення без відповідних на те підстав.

Під зловживанням процесуальними правами в теорії права класично розуміють дії: 1) переважним мотивом яких є заподіяння шкоди; 2) здійснення яких є абсолютно нераціональним з огляду на відсутність будь-якого законного інтересу у здійсненні права, або ж його здійснення завдає шкоди іншому; 3) право реалізується з ціллю, відмінною від тієї, для якої воно існує.

Норми КПК безпосередньо не врегульовують порядок реагування на можливі зловживання процесуальними правами учасниками кримінального провадження, але разом з тим, частиною 6 статті 9 КПК визначено, що у випадках, коли положення цього кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною 1 статті 7 цього кодексу. Також, згідно із частиною 5 статті 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство застосовується із урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі галузі права (ухвала Касаційного кримінального суду Верховного суду (ККС ВС) від 30.05.2018 у справі №676/7346/15-к). Процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання (постанова ККС ВС від 09.04.2019 у справі № 306/1602/16-к).

Також, згідно із частиною 2 статті 1 КПК кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Враховуючи неявки заявниці у судове засідання, належне повідомлення про дату, час та місце судового засідання, не повідомлення про причини її неявки, слідчим судде прийнято рішення про розгляд справи у її відсутність, при цьому, наявні у справі матеріали є достатніми для розгляду справи по суті та прийняття кінцевого судового рішення.

Прокурор у судовому засіданні заперечила щодо задоволення скарги ОСОБА_3 , оскільки заява про вчинення злочину від 05.02.2026 до Кіровоградської обласної прокуратури не надходила, натомість, із заявою про вчинення злочину, яку додано ОСОБА_3 до скарги, вона зверталась до Знам`янської місцевої прокуратури. Також прокурором подано письмові заперечення з приводу скарги ОСОБА_3 .

Вивчивши скаргу ОСОБА_3 та матеріали, якими вона обґрунтована, врахувавши пояснення прокурора та письмові заперечення, слідчий суддя дійшов таких висновків.

25.02.2026 ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді з даною скаргою в обґрунтування якої додано копію заяви про вчинення злочину від 05.02.2026.

Однак, до скарги заявницею не надано доказів, що з цією скаргою вона зверталась до Кіровоградської обласної прокуратури. При цьому прокурором Кіровоградської обласної прокуратури заперечується той факт, що заява про вчинення злочину від 05.02.2026, про яку йдеться мова у скарзі, взагалі надходила до Кіровоградської обласної прокуратури. Натомість, проведеною перевіркою прокурором встановлено, із заявою про вчинення злочину від 05.02.2026, ОСОБА_3 зверталась до Знам`янської окружної прокуратури.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Так, передумовою звернення до слідчого судді зі скаргою в порядку, передбаченому п.1 ч. 1 ст. 303 КПК України, є звернення до слідчого, дізнавача, прокурора з заявою про вчинення злочину.

Враховуючи ненадання ОСОБА_3 доказів про звернення до Кіровоградської обласної прокуратури з заявою про вчинення злочину від 05.02.2026, на яку вона посилається у скарзі від 25.02.2026, слідчий суддя вважає про відсутність підстав для задоволення скарги ОСОБА_3 .

Керуючись ст. ст. 303, 305 - 307, 309, 392-395 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення злочину від 05.02.2026 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_7