ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/56/26 Справа № 712/208/26 Категорія: ст. 170 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2026 року Черкаський апеляційний суд в складі:

головуючого ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретаря ОСОБА_5 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_6 ,

директора ТОВ «Соснівські Липки» ОСОБА_7 ,

представника ТОВ «Соснівські Липки»

адвоката ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Соснівські Липки» - адвоката ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 09 січня 2026 року про задоволення клопотання заступника керівника Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_9 у кримінальному провадженні № 0000165 від 07.10.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364, ч. 2 ст. 298 КК України, про накладення арешту на майно,

в с т а н о в и в:

Заступник керівника Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_9 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна.

Просив слідчого суддю накласти арешт на земельну ділянку кадастровий номер :02:002:0028, загальною площею 0,3305 га, яка розташована за адресою: вул. Митрополита Липківського (колишня вул. Тургенєва), 26, м. Черкаси, комунальної форми власності та об`єкти нерухомості, які розташовані на ній, а саме: апарт-готель на двадцять номерів. Заборонити фізичним та юридичним особам, в тому числі Черкаській міській раді та ТОВ «Соснівські Липки» право відчуження та розпорядження земельною ділянкою з кадастровим номером :02:002:0028, загальною площею 0,3305 га, яка розташована за адресою: вул. Митрополита Липківського (колишня вул. Тургенєва), 26, м. Черкаси, комунальної форми власності, а також право користування вказаною земельною ділянкою, шляхом проведення на ній будь-яких будівельних чи пов`язаних з будівництвом робіт.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 09.01.2026 клопотання заступника керівника Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_9 задоволено та накладено, в межах кримінального провадження № 0000165 від 07.10.2025, арешт на земельну ділянку, яка є зоною особливого режиму забудови, з кадастровим номером :02:002:0028, загальною площею 0,3305 га, за адресою: м. Черкаси, вул. Митрополита Липківського (до перейменування «вулиця Тургенєва»), 26, комунальної форми власності, яку передано в оренду Товариству з обмеженою відповідальністю «Соснівські липки» за договором оренди від 21 червня 2017 року, які розташовані на вказаній земельній ділянці, та об`єкти нерухомого майна, розташовані на вказаній земельній ділянці, в тому числі об`єктів, будівництво яких не завершене та/або не введених в експлуатацію, зокрема, апарт-отель на двадцять номерів та інші об`єкти нерухомого майна, які розташовані на земельній ділянці з кадастровим номером :02:002:0028 за адресою: м. Черкаси, вул. Митрополита Липківського, 26. Заборонено Черкаській міській раді, ТОВ «Соснівські Липки» та іншим фізичним та юридичним особам відчуження та розпорядження земельною ділянкою з кадастровим номером :02:002:0028, загальною площею 0,3305 га, за адресою: м. Черкаси, вул. Митрополита Липківського (до перейменування «вулиця Тургенєва»), 26, комунальної форми власності, а також користування вказаною земельною ділянкою шляхом проведення на ній будь-яких будівельних чи пов`язаних з будівництвом робіт на вказаній земельній ділянці.

Не погоджуючись із ухвалою слідчого судді, представник ТОВ «Соснівські Липки» - адвокат ОСОБА_8 оскаржив її в апеляційному порядку. Просив скасувати ухвалу слідчого судді від 09.01.2026 та відмовити в задоволенні клопотання заступника керівника Черкаської окружної прокуратури

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що слідчий суддя істотно порушив порядок розгляду клопотання про арешт майна, оскільки його було розглянуто без повідомлення та без участі ТОВ «Соснівські Липки» як третьої особи у розумінні ст. 64-2 КПК України.

Крім того, сторона обвинувачення без надання належних та допустимих доказів ототожнює об`єкт культурної спадщини «Дача «Піонер»», включений до Переліку щойно виявлених об`єктів культурної спадщини на підставі наказу Служби охорони культурної спадщини Черкаської ОДА від 23.11.2010 № 10/03-2, який зазначений за адресою: м. Черкаси, вул. Дахнівська, 264, з іншим об`єктом нерухомого майна, розташованим за адресою: м. Черкаси, вул. Митрополита Липківського (колишня вул. Тургенєва), 26, що є різними об`єктами, розташованими в різних кварталах міста.

Зазначає, що будівля магазину (літ. А-2), яка фігурує у матеріалах провадження, фактично була знищена внаслідок пожежі 22.11.2020 та юридично припинила існування у встановленому законом порядку. За таких обставин інкримінування її знищення у 2023-2024 роках є фактично та юридично неможливим.

Вказує, що будівля не набула статусу щойно виявленої пам`ятки у порядку, визначеному законом, а твердження про перебування земельної ділянки в межах природно-заповідного фонду не підтверджені жодними рішеннями, реєстрами чи встановленими межами.

Арешт поширено на нові об`єкти будівництва, що не мають жодної історико-культурної цінності та фактично блокує законну інвестиційну діяльність, що суперечить вимогам ст. ст. 170, 173 КПК України та стандартам пропорційності, сформульованим у практиці ЄСПЛ.

Вважає, що вказана земельна ділянка за своєю правовою та фізичною природою у межах даного кримінального провадження не може бути знаряддям кримінального правопорушення та не є предметом злочину, передбаченого ст. 298 КК України, предметом якого може бути виключно об`єкт культурної спадщини (пам`ятка архітектури), а не земельна ділянка як така.

Крім того, земельна ділянка не є носієм доказової інформації у вигляді «слідів» кримінального правопорушення, які не були б уже зафіксовані органом досудового розслідування.

За наявності протоколу огляду місцевості від 06.01.2026, яким уже зафіксовано стан земельної ділянки та відсутність на ній будівлі, подальше утримання ділянки під арештом не спрямоване на збереження доказової інформації, оскільки відповідні обставини вже задокументовані.

Зазначає, що накладення арешту на земельну ділянку та розташовані на ній об`єкти незавершеного будівництва є істотним втручанням у право власності.

Арешт фактично блокує будь-яке використання земельної ділянки, унеможливлює завершення будівельних робіт, введення об`єктів в експлуатацію, виконання зобов`язань перед інверторами та призводить до значних фінансових втрат.

Ухвала слідчого судді встановлює абсолютну заборону користування земельною ділянкою, що є найбільш суворим видом обмеження.

Таким чином, накладений арешт не відповідає критерію пропорційності, є надмірним за своїм обсягом та наслідками і порушує справедливий баланс між інтересами кримінального провадження та правами власника.

Вказує, що будівля, яка раніше була розташована за адресою: вул. Митрополита Липківського (колишня вул. Тургенєва), 26, м. Черкаси, зазнала істотних пошкоджень внаслідок пожежі 22.11.2020 і саме ця подія стала первинною технічною причиною руйнування об`єкта, а не будь-які дії забудовника.

Факт припинення існування будівлі підтверджується Висновком судового експерта ОСОБА_10 від 21.08.2023, Висновком БТІ про знищення майна від 09.06.2025, заявою про державну реєстрацію знищення об`єкта нерухомого майна від 25.06.2025, а також витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про припинення права власності у зв`язку зі знищенням об`єкта від 25.06.2025.

Зазначає, що матеріали справи та надані графічні матеріали з плану міста Черкаси свідчать про те, що земельна ділянка, на якій здійснюється нове будівництво апарт-готелю, розташована поза межами території, яку сторона обвинувачення ототожнює з природо-заповідним фондом та відділена від неї проїзною частиною.

В апеляційній скарзі просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді від 09.01.2026, оскільки скаржник та його представник не були присутні під час розгляду клопотання прокурора. Фактично ознайомилися з повним текстом ухвали та матеріалами справи 28.01.2026, що підтверджується матеріалами справи.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення директора ТОВ «Соснівські Липки» ОСОБА_7 , представника ТОВ «Соснівські Липки» - адвоката ОСОБА_8 , прокурора ОСОБА_6 , перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Щодо строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді.

Представником ТОВ «Соснівські Липки» - адвокатом ОСОБА_8 ставиться питання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді від 28.01.2026, оскільки ухвалу слідчого судді отримано ним як представником скаржника 06.02.2026.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України апеляційна скарга може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, або якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому статтею 382 цього Кодексу, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення (абз. 2 ч. 3 ст. 395 КПК України).

При обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою, проведення стаціонарної психіатричної експертизи, до яких зараховується неробочий час та які обчислюються з моменту фактичного затримання, взяття під варту чи поміщення до відповідного медичного закладу (ч. 5 ст. 115 КПК України).

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи, вважає, що строк на апеляційне оскарження адвокату ОСОБА_8 необхідно поновити виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, розгляд клопотання прокурора про накладення арешту на майно відбувся без виклику представника ТОВ «Соснівські Липки». Повний текст ухвали слідчого судді від 09.01.2026 був виготовлений 12.01.2026.

15.01.2026 від адвоката ОСОБА_8 через підсистему «Електронний суд» до Соснівського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання про ознайомлення з матеріалами справи та видачу копії ухвали слідчого судді від 09.01.2026.

27.01.2026 Соснівський районний суд м. Черкаси повідомив адвоката ОСОБА_8 про можливість ознайомитися з матеріалами даної справи в приміщенні суду (а.с. 109).

28.01.2026 адвокат ОСОБА_8 ознайомився з матеріалами даної справи та отримав копію повного тексту ухвали суду (а.с. 101, 104).

Апеляційна скарга представника ТОВ «Соснівські Липки» - адвоката ОСОБА_8 надійшла до Черкаського апеляційного суду 02.02.2026.

Прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_6 приєднано до матеріалів справи супровідний лист від 13.01.2026 № 54/1-242вих26 про направлення ТОВ Соснівські Липки» вступної та резолютивної частини ухвали слідчого судді від 09.01.2026, на якому міститься підпис про її отримання ОСОБА_7 (директор ТОВ «Соснівські Липки»).

Проте з даного супровідного листа не вбачається дата отримання копії вступної та резолютивної частини оскаржуваної ухвали представником Товариства.

У відповідності до позиції Верховного Суду, висловленої у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду від 27.05.2019 у справі № 461/1434/18, у випадку необізнаності заінтересованих осіб із мотивами прийнятого слідчим суддею рішення вказане за їхнім клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 404 КПК суд апеляційної інстанції переглядає судове рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ст. 370 цього Кодексу судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим, при цьому його законність повинна базуватись на правильному застосуванні норм матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених положеннями Кримінального процесуального кодексу України.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст. 131 КПК, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів, зокрема арешт майна.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

За загальними правилами, передбаченими ч. 3 ст. 132 КПК, застосування заходів забезпечення кримінального провадження допускається лише у разі, якщо слідчий, дізнавач, прокурор доведе, що:

- існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

- потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

- може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 2 ст. 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Виходячи зі змісту зазначеної норми закону, накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди передбачає можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою, щодо якої такий захід застосовується, кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати усі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Колегія суддів апеляційного суду вважає, що зазначених вимог закону слідчим суддею дотримано в повній мірі з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, слідчим відділом Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000165 від 07.10.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364, ч. 2 ст. 298 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 23 березня 2023 року на підставі акту приймання-передачі серії НСТ № 864570 ТОВ «Соснівські Липки» набуло право власності на об`єкти нерухомості, а саме: магазин А-2 площею 518,6 кв.м, вбиральню В, огорожу 1-3, замощення І, які розташовані за адресою: м. Черкаси, вул. Митрополита Липківського (до перейменування - «вулиця Тургенєва»), 26, які розташовані на земельній ділянці з кадастровим номером :02:002:0028, загальною площею 0,3305 га.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 22 грудня 2025 року, земельна ділянка з кадастровим номером :02:002:0028, загальною площею 0,3305 га, яка розташована за адресою: м. Черкаси, вул. Митрополита Липківського (до перейменування «вулиця Тургенєва»), 26, має цільове призначення «для будівництва та обслуговування будівель торгівлі» і знаходиться в зоні особливого режиму забудови.

Наказом служби охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації від 23.11.2010 № 10/03-2, об`єкт нерухомості, а саме: магазин А-2 площею 518,6 кв.м., за адресою: м. Черкаси, вул. Митрополита Липківського (до перейменування «вулиця Тургенєва»), 26, на земельній ділянці з кадастровим номером :02:002:0028, занесено до переліку щойно виявлених пам`яток архітектури - Дача «Піонер» початку ХХ століття (п. 31 Переліку).

Однак, згідно наказу Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради від 01 вересня 2023 року № 997, ТОВ «Соснівські Липки» затверджено містобудівні умови і обмеження для проектування об`єкта будівництва, а саме: будівництво апарт-готелю на 20 номерів по вул. Митрополита Липківського, 26, м. Черкаси.

23.10.2023 ТОВ «Соснівські Липки» повідомило про початок виконання будівельних робіт по будівництву апарт-готелю на 20 номерів по вул. Митрополита Липківського, 26, м. Черкаси.

Згідно з ст. 24 ЗУ «Про охорону культурної спадщини», власник або уповноважений ним орган, користувач зобов`язані утримувати пам`ятку в належному стані, своєчасно провадити ремонт, захищати від пошкодження, руйнування або знищення відповідно до цього Закону та охоронного договору.

Використання пам`ятки має здійснюватися відповідно до визначених або встановлених режимів використання, у спосіб, що потребує як найменших змін і доповнень пам`ятки та забезпечує збереження її матеріальної автентичності, просторової композиції, а також елементів обладнання, упорядження, оздоби тощо.

До визначення у встановленому порядку режиму використання пам`ятки відповідно до частини другої цієї статті режим використання пам`ятки встановлюється відповідно до режимів використання, рекомендованих в обліковій документації або в охоронному договорі.

У разі невизначення режиму використання пам`ятки в обліковій документації, охоронному договорі на пам`ятці допускаються лише консервація, реставрація, музеєфікація, ремонт, пристосування.

Забороняється змінювати призначення пам`ятки, її частин та елементів, робити написи, позначки на ній, на її території та в її охоронній зоні без дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини.

Відповідно до ст. 22 ЗУ «Про охорону культурної спадщини», пам`ятки, їхні частини, пов`язане з ними рухоме та нерухоме майно, забороняється зносити, змінювати, замінювати, переміщувати (переносити) на інші місця.

06.01.2026 у ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження був проведений огляд, в ході якого виявлено відсутність на земельній ділянці з кадастровим номером :02:002:0028 об`єкта нерухомості, а саме: магазину (Літера А-2) загальною площею 518,6 м.кв., який згідно технічного паспорту від 05 квітня 2023 року реєстраційний номер ТІ01:3563-5622-7524-3630 станом на 28 березня 2023 року був розташований за адресою: м. Черкаси, вул. Митрополита Липківського, 26, і який згідно наказу Служби охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації від 23 листопада 2010 року № 10/03-2, занесено до переліку щойно виявлених пам`яток архітектури - Дача «Піонер» початку ХХ століття (п. 31 Переліку). Натомість, на вказаній земельній ділянці було виявлено наявність двох нових будівель (багатоквартирних житлових будинків), які мають по два поверхи та 10 входів. Крім того, виявлено відсутність зелених насаджень, які знаходилися на вказаній земельній ділянці, що підтверджується протоколом огляду від 06 січня 2026 року.

Згідно інформації з Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку від 22.12.2025, щодо земельної ділянки з кадастровим номером :02:002:0028, яка розташована за адресою: м. Черкаси, вул. Митрополита Липківського, 26, наявні обмеження, а саме: охоронна зона пам`ятки культурної спадщини.

Відповідно до ч. 2 ст. 32 ЗУ «Про охорону культурної спадщини», до визначення у встановленому порядку відповідно до частини першої цієї статті зон охорони межі - зона охорони у межах населеного пункту становить 100 метрів від межі території пам`ятки, історико-культурного заповідника, історико-культурної заповідної території.

В межах зон охорони забороняється проведення робіт з нового будівництва на відстані, меншій за суму подвійної висоти пам`ятки, що охороняється, та висоти запланованої новобудови.

Земляні роботи в межах зони охорони проводяться виключно за умови проведення попередніх археологічних розвідок.

Згідно з витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку НВ-016 від 01.04.2016, на земельну ділянку з кадастровим номером :02:002:0028, яка розташована за адресою: м. Черкаси, вул. Митрополита Липківського, 26, наявне обмеження, а саме: охоронна зона навколо об`єкта природно заповідного фонду.

Крім того, в ході досудового розслідування кримінального провадження № 0000165 встановлено, що навпроти земельної ділянки з кадастровим номером :02:002:0028, яка розташована за адресою: м. Черкаси, вул. Митрополита Липківського, 26, знаходиться об`єкт природно-заповідного фонду, а саме: ботанічна пам`ятка природи місцевого значення «Ландшафтне насадження вікової сосни» площею 27 га.

В ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження установлено, що службові особи ТОВ «Соснівські Липки», діючи умисно та цілеспрямовано, всупереч вимогам Конституції України, Закону України «Про охорону культурної спадщини», Закону України «Про природно-заповідний фонд України», ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій», земельного законодавства України та інших нормативно-правових актів, знищили об`єкт культурної спадщини, а саме: щойно виявлену пам`ятку архітектури - Дача «Піонер» початку ХХ століття, за адресою: м. Черкаси, вул. Митрополита Липківського (до перейменування «вулиця Тургенєва»), 26, що знаходилась на земельній ділянці з кадастровим номером :02:002:0028, з цільовим призначенням згідно Закону України «Про охорону культурної спадщини» землі історико-культурного призначення, після чого здійснили нове будівництво апарт-готелю на 20 номерів.

06.01.2026 постановою прокурора Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_6 земельну ділянку з кадастровим номером :02:002:0028, загальною площею 0,3305 га, яка розташована за адресою: м. Черкаси, вул. Митрополита Липківського (колишня вул. Тургенєва), 26, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000165 від 07.10.2025, оскільки остання зберегла на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, а також містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України.

За правилами ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Як вбачається зі змісту клопотання, прокурор зазначив обставини вчинення кримінальних правопорушень та надав достатні докази, що підтверджують необхідність у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна.

Колегією суддів встановлено, що 06.01.2026 прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури проведено слідчу (розшукову) дію огляд місцевості із застосуванням технічних засобів фото фіксації, а саме частини вулиці Митрополита Липківського (колишня вул. Тургенєва) м. Черкаси навпроти земельної ділянки з кадастровим номером :02:002:0028, площею 0,3305 га, яка згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 22.12.2025, розташованого за адресою: вул. Митрополита Липківського, 26 м. Черкаси та перебуває в користуванні ТОВ «Соснівські Липки».

Вказана земельна ділянка визнана постановою прокурора Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_6 від 06.01.2026 речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000165 від 07.10.2025.

Апеляційний суд зауважує, що земельна ділянка являється речовим доказом у даному кримінальному провадженню, яка зберегла на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, може мати істотне значення в ході розслідування кримінального провадження, відтак, колегія суддів вважає, що є необхідність в накладенні арешту на зазначене майно, оскільки в інший спосіб неможливо належним чином запобігти втраті вагомих доказів кримінального провадження.

З огляду на наведене та враховуючи, що судом першої інстанції ретельно перевірено майно і його відношення до матеріалів кримінального провадження, а також встановлено мету арешту майна відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, а саме, збереження речових доказів, та враховано, що для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні цього майна до встановлення фактичних обставин вчинення злочину, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов правильного висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на майно.

Доводи апеляційної скарги адвоката ОСОБА_8 , на думку апеляційного суду, не дають, на даній стадії досудового розслідування, підстав для скасування накладеного арешту.

Враховуючи, що на земельній ділянці за кадастровим номером :02:002:0028 розташованої за адресою: м. Черкаси вул. Митрополита Липківського, 26 зберігаються сліди кримінального правопорушення, зокрема сліди відсутності об`єкта культурної спадщини та проведення будівельних робіт по будівництву апарт-готелю на двадцять номерів, така земельна ділянка в силу приписів ст. 98 КПК України очевидно є речовим доказом у кримінальному провадженні.

Крім того, що подальше проведення будівельних робіт на земельній ділянці призведе до приховування, пошкодження, знищення та перетворення земельної ділянки як речового доказу, що унеможливить доказування обов`язкових елементів складу кримінального правопорушення.

Отже, в даній ситуації наявні ризики, передбачені абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, а клопотання про накладення арешту є обґрунтованим.

З урахуванням наведеного, доводи представника скаржника про безпідставність визнання земельної ділянки речовим доказом, відсутність мети та необхідності застосування арешту майна, а також непропорційність та надмірність втручання у право власності та користування, на думку апеляційного суду, необґрунтовані, оскільки в даному випадку обмеження права власності та користування є розумним і співмірним завданням кримінального провадження, з огляду на встановлені обставини даного кримінального провадження, зважаючи на те, що на час прийняття рішення вони вимагали вжиття такого методу державного регулювання, як накладення арешту на вищезазначене майно.

Слід зауважити і на тому, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, а органом досудового розслідування здійснюється збирання доказів та встановлення усіх обставин кримінального правопорушення щодо умисного незаконного знищення, руйнування або пошкодження об`єкту культурної спадщини, у тому числі усіх причетних до вказаного кримінального правопорушення осіб.

Доводи апеляційної скарги щодо вирішення клопотання про накладення арешту без повідомлення та розгляду без участі представника ТОВ «Соснівські Липки», чим порушено право на захист, колегія суддів вважає безпідставними.

Апеляційний суд звертає увагу, що відповідно до приписів ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

В клопотанні про накладення арешту майна прокурор зазначав, що розгляд даного клопотання необхідно проводити без виклику представників Черкаської міської ради та ТОВ «Соснівські Липки».

Колегією суддів перевірено даний довід представника скаржника, який знайшов своє підтвердження, однак апеляційний суд цю обставину не вважає істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, що потягло б за собою скасування оскаржуваної ухвали, з урахуванням строків розгляду даної категорії клопотань відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України, та з урахуванням того, що в такому випадку відповідно до вимог ч. 1 ст. 174 КПК України, у власника майна виникає право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.

Крім того, слід зауважити, що процесуальні права власників та користувачів майна щодо подачі пояснень та заперечень стосовно накладеного арешту, відновлено під час апеляційного розгляду, де останні не були обмежені в своїх правах відповідно до вимог кримінального процесуального закону.

Отже, сукупність долучених до клопотання прокурора матеріалів та викладені у клопотанні обставини на даному етапі досудового розслідування є достатніми для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Апеляційним судом встановлено, що слідчим суддею були дотримані вимоги кримінального процесуального закону України при розгляді клопотання слідчого про накладення арешту на майно, що у свою чергу вплинуло на правильність прийнятого рішення.

Інші доводи, що викладені в апеляційній скарзі, висновків слідчого судді не спростовують і не дають підстав вважати, що під час розгляду клопотання про накладення арешту на майно, слідчим суддею були порушені вимоги закону, які б давали підстави для скасування судового рішення.

При апеляційному розгляді не встановлено істотних порушень норм КПК України, які є підставою для скасування ухвали слідчого судді, і не вбачаються такі підстави і зі змісту апеляційної скарги.

Разом з тим, обраний слідчим суддею захід забезпечення кримінального провадження є тимчасовим, обумовлений метою проведення досудового розслідування, його межі у часі окреслені строками, які в свою чергу чітко регламентуються нормами ст. 219 КПК України, та який в подальшому може бути скасований у визначеному законом порядку.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Згідно п. 1 ч. 3 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала слідчого судді від 09.01.2026 є законною та обґрунтованою, а тому апеляційна скарга адвоката ОСОБА_8 з викладеними в ній доводами, задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173, 376, 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд, -

у х в а л и в:

Поновити представнику Товариства з обмеженою відповідальністю «Соснівські Липки» - адвокату ОСОБА_8 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 09 січня 2026 року.

Апеляційну скаргу представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Соснівські Липки» - адвоката ОСОБА_8 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 09 січня 2026 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_2

Судді: ОСОБА_3

ОСОБА_4