Справа № 405/737/26
провадження № 1-кс/405/493/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.03.2026 м. Кропивницький

cлідчий суддя Подільського районного суду міста Кропивницького ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кропивницькому скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань

ВСТАНОВИВ:

заявник звернулася до Подільського районного суду міста Кропивницького зі скаргою на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обґрунтування своєї скарги заявник зазначила, що 04.02.2026 року вона звернулася з заявою про вчинення кримінального правопорушення до Кіровоградської обласної прокуратури, згідно з якою просила внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення.

Заявник в судове засідання з`явилася, надала пояснення, відповідно до яких скаргу підтримала, просила задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні надала пояснення, відповідно до яких заперечувала щодо задоволення скарги.

Дослідивши матеріали скарги, заслухавши сторін, слідчий суддя дійшов думки про відсутність підстав для задоволення скарги, виходячи з наступного.

04.02.2026 року заявниця звернулася з заявою про вчинення кримінального правопорушення до Кіровоградської обласної прокуратури, згідно з якою просила внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення за фактом неправомірних дій та бездіяльності прокурорів, у тому числі вказавши про не проведення допиту свідків та інших слідчих дій у кримінальному провадженні.

У відповідності до ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого, дізнавача в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Системний аналіз положень статей 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Згідно з ст. 214 КПК України вбачається, що після отримання кожної заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення слідчий чи прокурор зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення та протягом 24 годин внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Однак, Велика Палата Верховного Суду у справі № 818/1526/18 вказує (постанова від 30.01.2019), що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчим суддею з`ясовуються обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

За приписами ст. 25 КПК України (яка регламентує засаду публічності у кримінальному судочинстві) встановлено, що прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Зміст ст. ст. 25, 214 КПК України перебуває у взаємозв`язку із змістом ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Будь-яке діяння вважається кримінальним правопорушенням тільки тоді, коли йому притаманна сукупність всіх чотирьох обов`язкових ознак, відсутність хоча б однієї з них, не відносить діяння до кримінальних правопорушень.

Разом з цим, передбачено необхідність попередньої оцінки слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Тобто прокурор зобов`язаний проаналізувати викладені в повідомленні про злочин фактичні обставини діяння та визначити попередньо, під ознаки якого злочину, передбаченого статтею Особливої частини КК України, таке діяння підпадає.

Відповідно до ч.1 ст.11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Водночас слідчий суддя враховує, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших), і виступає індикатором початку застосування процесуальної норми ч. 1 ст. 214 КПК України.

Викладена позиції узгоджується з практикою Верховного Суду. Зокрема в постанові від 20.04.2023 № 373/18/23 Верховний Суд вказав, що системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що не будь-яка заява є підставою для внесення відомостей до ЄРДР, а лише та заява, яка містить фактичні дані, які підтверджують факт вчинення саме кримінального правопорушення.

Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Крім того, беручи до уваги позицію Верховного Суду, висловлену у постанові від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18), слідчим суддею приймається до уваги обставина, за якої, якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Також у постанові Верховного Суду від 30.09.2021 (справа № 556/450/18) сформовано висновки, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Отже, ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним, з точки зору використання державних ресурсів.

Слідчим суддею також відзначається, що відповідно до Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого Наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 року № 139, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05 травня 2016 року, за № 680/28810, до Реєстру вносяться відомості, зокрема про: повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п.2 Порядку). Тобто, вищезгаданим Положенням визначено, що до ЄРДР вносяться відомості саме про про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Разом з тим, дослідивши заяву, яку заявниця вважає заявою про кримінальне правопорушення та з якою вона звернулася 04.02.2026 року до Кіровоградської обласної прокуратури, заслухавши пояснення прокурора та заявниці, яка вважає, що допущена бездіяльність полягає у ненаданні їй інформації про хід слідчих дій у кримінальному провадженні та про початок досудового розслідування, а також у не проведенні допиту свідків, слідчим суддею відзначається, що зазначені заявницею факти бездіяльності на стадії досудового розслідування, могли бути оскарженні заявницею, згідно з главою 26 КПК України до слідчого судді, а тому не можуть бути розцінені як вчинення відносно заявниці кримінального правопорушення.

За правилами ч.2 ст.307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути, зокрема про відмову у задоволенні скарги.

Таким чином, з урахуванням з`ясованих фактичних обставин, слідчий суддя встановив, що скарга заявниці задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 303-307, 309, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

в задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_5