СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/912/26
ун. № 759/2716/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2026 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Київської обласної прокуратури у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000396 від 28.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, про накладення арешту,

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва надійшло вказане клопотання, в якому прокурор, просить накласти арешт на майно - Церковний комплекс Української православної церкви Київської єпархії «Свято-Димитрівської парафії» (реєстраційний номер нерухомого майна - 06), який знаходиться за адресою: Київська обл., м. Бровари, вул. Сергія Москаленка (колишня назва Красовського), буд. 35.

Вказане клопотання обґрунтоване тим, що ГСУ Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000396 від 28.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що настоятель ОСОБА_3 , шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, в період з 27 по 28 листопада 2023 року, вчинив розтрату чужого майна - церковний комплекс Української православної церкви Київської єпархії «Свято-Димитрівської парафії», в особливо великих розмірах - на загальну суму 5 670 170 грн, тобто на суму, яка в шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення.

21.01.2026 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, довідка від 02.02.2026 № 462492694, право власності за адресою: Київська обл., Броварський р., м. Бровари, вулиця Москаленка Сергія, будинок 35 належить БЛАГОДІЙНА ОРГАНІЗАЦІЯ «БЛАГОДІЙНИЙ ФОНД «ДЗВІН ЛЮБОВІ» ().

Крім того, слідчим у вказаному кримінальному провадженні винесено постанову про визнання речовим доказом Церковний комплекс Української православної церкви Київської єпархії «Свято-Димитрівської парафії» (реєстраційний номер нерухомого майна - 06), який знаходиться за адресою: Київська обл., м. Бровари, вул. Сергія Москаленка (колишня назва Красовського), буд. 35.

Іншим способом, ніж накласти арешт на вилучене майно, що має доказове значення в провадженні, неможливо досягти завдань кримінального провадження.

Прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити.

В порядку ч.2 ст. 172 КПК слідчий суддя розглядає клопотання без повідомлення власника майна.

Дослідивши клопотання і додатки до нього, слідчий суддя вважає, що клопотання необхідно задовольнити, виходячи з наступного.

У відповідності до ст. 131 КПК України з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема арешт майна.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

При вирішенні питання про арешт майна з метою забезпечення збереження речових доказів для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно зі ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення та достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Постановою слідчого Церковний комплекс Української православної церкви Київської єпархії «Свято-Димитрівської парафії» (реєстраційний номер нерухомого майна - 06), який знаходиться за адресою: Київська обл., м. Бровари, вул. Сергія Москаленка (колишня назва Красовського), буд. 35 визнано речовим доказом.

У випадку, передбаченому п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Матеріали клопотання свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання зникнення майна, що може перешкодити кримінальному провадженню.

Враховуючи, що прокурором доведено, що не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт, призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна, слідчий суддя вважає наявними підстави для накладення арешту на вказане у клопотанні майно.

Керуючись ст. ст.170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Київської обласної прокуратури у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000396 від 28.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, про накладення арешту - задовольнити.

Накласти арешт на речові докази у кримінальному провадженні № 0000396 від 28.11.2024 з метою їх збереження на майно - Церковний комплекс Української православної церкви Київської єпархії «Свято-Димитрівської парафії» (реєстраційний номер нерухомого майна - 06), який знаходиться за адресою: Київська обл., м. Бровари, вул. Сергія Москаленка (колишня назва Красовського), буд. 35, право власності на який зареєстровано за Благодійною організацією «Благодійний фонд «ДЗВІН ЛЮБОВІ» (), шляхом заборони розпорядження, відчуження, а також заборонити вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо об`єкту нерухомого майна.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання її копії.

Арешт може бути скасовано відповідно до ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1