Справа № 643/4965/26
Провадження № 1-кс/643/2227/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.03.2026 Слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000025 від 02.10.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до суду з клопотанням, у якому просить накласти арешт на майно, яке було вилучено 12.03.2026 в ході проведення огляду місця виконання робіт за адресою: Харківська область, Харківський район, с. Безлюдівка, а саме: 12 (дванадцять) кернів дорожнього покриття, які поміщено до сейф-пакету PSP 4382732 та 3 (три) зразки основи дорожнього покриття, які поміщені до сейф-пакетів PSP 4382702, PSP 4382733, PSP 4382686.

Клопотання обґрунтовано тим, що СВ ХРУП №2 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000025 від 02.10.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено укладення між Безлюдівською селищною радою та ПП «Шляхбуд Технології», яке згодом змінило назву на ПП «Шляхбуд Інновації» (), ряду договорів щодо проведення капітального ремонту дорожнього покриття на території Харківського району Харківської області на загальну суму близько 30 млн грн. Під час аналізу тендерної документації встановлено можливе завищення обсягів та вартості виконаних робіт шляхом внесення недостовірних відомостей до актів виконаних робіт форми КБ-2в, у зв`язку з чим у діях посадових осіб підприємства можуть вбачатися ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

У межах досудового розслідування призначено судову будівельно-технічну експертизу, під час проведення якої 12.03.2026 здійснено огляд місця виконання робіт та відібрано 12 зразків асфальтобетонного покриття та 3 зразки основи дорожнього покриття, які поміщено до відповідних сейф-пакетів.

Постановою процесуального керівника від 12.03.2026 вказані зразки визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Прокурор зазначає, що наявність у органа досудового розслідування вказаних речових доказів має вирішальне значення для забезпечення повного досудового розслідування та доведення вини по даному провадження в подальшому. Арешт майна необхідний для забезпечення збереження речових доказів, позбавлення можливості їх знищення.

У судове засідання прокурор не з`явився, подав заяву в якій клопотання підтримав та просив розглянути без його участі.

Представник Безлюдівської селищної ради Харківського району Харківської області ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилася, подала заяву, у якій просила судове засідання проводити без участі представника Безлюдівської селищної ради Харківського району Харківської області.

Підстав для визнання явки учасників провадження обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч.1 ст.172 КПК України їх неприбуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно із ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Абзацом другим ч.1 ст.170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що у даному випадку стороною обвинувачення доведено існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, проведення обшуку та вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, майно має статус тимчасово вилученого, визнано речовим доказом.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення докази слідчий суддя доходить до переконання у необхідності накладення арешту на вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вилучене майно зберегло у собі сліди кримінального правопорушення чи інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення з таким майном слідчих дій.

Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження може у подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки є ризик втрати цих речових доказів, що унеможливить встановленню істини по справі. Арешт майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативні наслідки арешту майна, на даному етапі досудового розслідування, виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи власника майна.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 12.03.2026 в ході проведення огляду місця виконання робіт за адресою: Харківська область, Харківський район, с. Безлюдівка, а саме: 12 (дванадцять) кернів дорожнього покриття, які поміщено до сейф-пакету PSP 4382732 та 3 (три) зразки основи дорожнього покриття, які поміщені до сейф-пакетів PSP 4382702, PSP 4382733, PSP 4382686.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1