печерський районний суд міста києва
Справа № 757/4816/26-к
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 лютого 2026 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві судове провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах Житлово-будівельного кооперативу «Захисник» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 02.09.2025 у справі №757/41048/25-к, -

В С Т А Н О В И В :

В провадження судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах Житлово-будівельного кооперативу «Захисник» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 02.09.2025 у справі №757/41048/25-к.

В судове засідання адвокат не з`явився, про час та місце розгляду повідомлявся належним чином.

Слідчий/прокурор в судове засідання не з`явились, про місце і час розгляду клопотання повідомлені належним чином.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст. 107 КПК України, фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду скарги слідчим суддею не здійснювалась.

Таким чином, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Обов`язок доказування обставин, на які посилається заявник, покладається саме на нього.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Разом з тим, особі, за клопотанням якої здійснюється судове провадження, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки. Відтак, заявник будучи належним чином повідомленим про розгляд клопотання, не з`явився у судове засідання.

При цьому, слідчий суддя звертає увагу, що судом було забезпечено достатньо можливостей для подання всіх необхідних документів для доведення адвокатом своєї позиції щодо клопотання.

Таким чином, суд прийшов до висновку, що особа, яка звернулась до суду не цікавиться поданим клопотанням.

Аналізуючи викладене, слідчий суддя відмовляє в задоволенні клопотання.

Керуючись ст. ст. 303, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах Житлово-будівельного кооперативу «Захисник» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 02.09.2025 у справі №757/41048/25-к, - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_4