Чортківський районний суд Тернопільської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2025 року Справа № 608/2091/25

Номер провадження1-кс/608/761/2025

Слідчий суддя Чортківського районного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши в залі судового засідання в місті Чорткові клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна в кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за № 0000301 від 12 липня 2025 року,

В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся в суд з вищезазначеним клопотанням.

В клопотанні вказав, що Слідчим відділенням Чортківського РУП ГУНП в Тернопільській області здійснюється досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 310, ч.1 ст.309, ч. 2 ст.309 КК України, відомості про яке внесені в ЄРДР 12 липня 2025 року за №0000301.

11 вересня 2025 року слідчий суддя Чортківського районного суду Тернопільської області винесла Ухвалу по справі №608/2091/25, якою клопотання старшого слідчого СВ Чортківського РУП ГУНП в Тернопільській області задоволила та наклала арешт на мобільній телефони: мобільний телефон «Redmi Note 10 Pro» із двома сім картами та мобільний телефон «Moto e 20» із сім картою.

Клопотання про арешт майна було мотивовано тим, що вищезазначені речі можуть містити інформацію щодо обставин, які підлягають доказуванню в кримінальному провадженні, а тому для проведення усіх необхідних експертиз, інших слідчих дій, необхідно накласти на них арешт.

У відповідності до п.2 ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинна бути зазначена, зокрема, підстава, у зв`язку з якою потрібно здійснити арешт майна.

Згідно п.2 ч.5 ст.173 КПК України слідчий суддя, у разі задоволення клопотання про арешт майна, постановляє ухвалу в якій зазначає підставу застосування арешту майна.

Виходячи з аналізу положень ч.2 ст.171, ч.5 ст.173 КПК України слідчий, прокурор у клопотанні про арешт майна повинен зазначити конкретну підставу у зв`язку з якою потрібно здійснити арешт майна, а слідчий суддя в свою чергу розглядає її та в разі її обґрунтованості виносить відповідну ухвалу.

Отже, єдиною підставою для звернення із клопотанням про арешт майна є необхідність проведення ряд слідчих дій та експертиз у кримінальному провадженні, для встановлення обставин кримінального правопорушення.

На даний час слідчим відділенням Чортківського РУП ГУНП в Тернопільській області проведено всі необхідні та можливі слідчі дії з мобільним телефоном та мобільний телефон «Moto e 20» із сім картою, а тому потреби в його арешті немає, що є підставою для скасування арешту.

Представник адвокат вказує, що має бути забезпечений «справедливий баланс» між загальними інтересами суспільства та обов`язком захисту основоположних прав конкретної особи.

Необхідного балансу не буде досягнуто, якщо на відповідну особу або осіб буде покладено особистий та надмірний тягар. ОСОБА_4 мирно та правомірно володів мобільними телефонами із сім картами, які були набуті ним законно та використовувався виключно в законних цілях.

В тому випадку якщо інформація, яка міститься на мобільних пристроях, має важливе значення для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення і може бути доказом у кримінальному провадженн,і вона мала бути належним чином вилучена, а сам мобільний телефони «Moto e 20» із сім картою, може бути відданий його власнику, в разі необхідності, із передачею на відповідальне зберігання.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 уточнив клопотання та просив його задоволити в частині скасування арешту майна, а саме: мобільного телефону марки «Moto e 20» із сім карткою, в іншій частині клопотання просить залишити без розгляду.

Прокурор Чортківської окружної прокуратури ОСОБА_5 не заперечує щодо задоволення уточненого клопотання представника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 , в частині скасування арешту на мобільний телефон марки «Moto e 20» із сім карткою, в іншій частині не заперечує щодо залишення клопотання без розгляду.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання, вислухавши представника заявника адвоката та прокурора, дослідивши матеріали клопотання вважає, що уточнене клопотання про скасування арешту майна підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно зі ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 цього Кодексу підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Як встановлено в судовому засіданні, Слідчим відділенням Чортківського РУП ГУНП в Тернопільській області здійснюється досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 310, ч.1 ст.309, ч. 2 ст.309 КК України, відомості про яке внесені в ЄРДР 12 липня 2025 року за № 0000301.

11 вересня 2025 року слідчий суддя Чортківського районного суду Тернопільської області винесла Ухвалу по справі №608/2091/25, якою клопотання старшого слідчого СВ Чортківського РУП ГУНП в Тернопільській області майора поліції за погодженням з прокурором Чортківської окружної прокуратури було задоволено. Вирішено накласти арешт на мобільний телефон «Redmi Note 10 Pro» із двома сім картами та мобільний телефон «Moto e 20» із сім картою.

Згідно ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини та основних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або за загальними принципами міжнародного права.

Слідчий суддя вважає, що заявник в розумінні ст. 64-2 КПК України та ст. 1 Протоколу до Європейської конвенції прав людини та основних свобод, має гарантоване право на вільне володіння своїм майном, зокрема, мобільним телефоном, який перебуває під арештом.

Згідно роз`яснень, наданих Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ в узагальненні судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження від 07 лютого 2014 року, арешт може бути накладено на майно підозрюваного, обвинуваченого, осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому ст. ст. 276-279 КПК повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст. 291 КПК) або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна.

Застосування будь-якого заходу забезпечення кримінального провадження, у тому числі і арешт майна, є втручанням у права і свободи особи, проте таке втручання можливе, якщо потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання, обов`язковою ж умовою для такого втручання має бути встановлення обставин, які б не допустили до порушення принципу розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Європейський Суд з прав людини наголошує на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції»).

Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, «Кушоглу проти Болгарії» від 10 травня 2007 року).

Європейський Суд з прав людини також нагадує, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льон рот проти Швеції»).

Зі змісту наведеного, вбачається, що має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються щодо обмеження права власності та метою, яку прагнуть досягти органи досудового розслідування.

Враховуючи наведене, та те, що з даним мобільним телефоном марки «Moto e 20» із сім картою, проведені усі необхідні слідчі дії, слідчий суддя приходить до висновку, що відпала необхідність у його арешті.

Правилами ч. 1, 3 статті 26 КПК України затверджено принцип диспозитивності, за яким сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав, у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідча суддя, суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

На підставі викладеного, в іншій частині клопотання представника заявника адвоката про залишення без розгляду клопотання в цій частині підлягає до задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 174, 175, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Уточнене клопотання представника заявника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за № 0000301 від 12 липня 2025 року - задоволити.

Скасувати частково арешт, накладений на мобільний телефон марки «Moto e 20» із сім картою, який належить ОСОБА_4 та передати його останньому на відповідальне зберігання.

В іншій частині заявленого представником заявника адвокатом ОСОБА_3 клопотання залишити без розгляду.

Ухвала про скасування арешту майна підлягає негайному виконанню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: /підпис/

Згідно з ориігналом:

Оригінал ухвали знаходиться в кримінальному провадженні № 0000301 від 12 липня 2025 року.

Ухвала набрала законної сили " " __________________ року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Копію ухвали видано " " __________________ року.

Секретар: