Справа №718/2255/25
Провадження №1-кс/718/290/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.10.2025 року м.Кіцмань Чернівецька область

Слідчий суддя Кіцманського районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , його захисника адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кіцмань клопотання старшого слідчого СВ ВП №2 (м. Кіцмань) ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області капітан поліції ОСОБА_7 , погоджене прокурором Кіцманського відділу Чернівецької окружної прокуратури ОСОБА_4 , про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному 22.08.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000194, щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Юрківці Немирівського району Вінницької області, українця, громадянина України, із неповною середньою освітою, не одруженого, не працює, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше притягувався до кримінальної відповідальності, -

У С Т А Н О В И В:

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

16.10.2025 на адресу суду надійшло описане вище клопотання, мотивоване тим, що 21.08.2025 близько 23 год. 30 хв., ОСОБА_5 , перебуваючи поблизу домогосподарства розташованого по АДРЕСА_2 , на ґрунті конфлікту, який раптово виник, із співмешканкою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка попередньо розпивала спиртні напої, виник злочинний умисел на умисне позбавлення життя останньої.

З метою реалізації вказаного вище умислу, розуміючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки у вигляді смерті потерпілої і бажаючи їх настання, діючи умисно, наніс численні удари кулаками та ногами по різних частинах тіла ОСОБА_8 в ділянки розташування життєво-важливих органів, а саме - тулуба та голови ОСОБА_8 .

Після нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_5 , користуючись своєю фізичною перевагою та безпорадним станом ОСОБА_8 , внаслідок якого остання не могла рухатися, відтягнув її від місця нанесення тілесних ушкоджень до спільного місця проживання, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , де остання померла від отриманих тілесних ушкоджень.

Відповідно до лікарського свідоцтва про смерть № 883 від 22.08.2025 смерть ОСОБА_8 настала від закритого перелому кісток склепіння черепу з забоєм речовини головного мозку та розвитком підоболонкових крововиливів.

22.08.2025 ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

22.08.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

23.08.2025 ухвалою слідчого судді Кіцманського районного суду Чернівецької області до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Чернівецький слідчий ізолятор» до 20.10.2025.

14.10.2025 керівником Чернівецької окружної прокуратури строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 22.11.2025.

Двомісячний строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні завершується 22.10.2025, однак завершити досудове розслідування до закінчення зазначеного строку неможливо внаслідок особливої складності кримінального провадження, необхідності здійснення процесуальних дій, проведення яких потребує додаткового часу, з метою отримання додаткових доказів задля повного, всебічного і неупередженого з`ясування обставин вчиненого кримінального правопорушення, а саме: отримання висновку амбулаторної комплексної психолого-психіатричної експертизи підозрюваного ОСОБА_5 , яка перебуває на виконанніу Чернівецькій філії судових експертиз ДУ «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України», отримання висновку судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_8 , яка перебуває на виконанні у Чернівецькому обласному бюро судово-медичних експертиз, який може вплинути на кінцеву кваліфікацію діяння, провести інші додаткові слідчі (розшукові) та процесуальні дії з метою встановлення усіх обставин вчинення кримінального правопорушення.

Водночас, строк дії згаданої вище ухвали слідчого судді від 23.08.2025, якою підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід, закінчується 20.10.2025, а тому сторона обвинувачення просить розглянути питання щодо продовження вказаного строку запобіжного заходу в межах строку досудового розслідування.

При цьому, ризики, передбачені пунктами 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, які були підставою обрання запобіжного заходку у виді тримання під вартою, наразі не втратили свою актуальність та продовжують існувати, зокрема, те, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Ризик того, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, підтверджується тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років. Тому є підстави вважати, що ОСОБА_5 знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, з метою уникнення відповідальності за вчинений ним злочин, може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.

Також, ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки свідки є сусідами ОСОБА_5 , які проживають в с. Шипинці Чернівецького району, в якому і проживає обвинувачений. Тому, перебуваючи на волі, ОСОБА_5 може чинити тиск на них з метою зміни або відмови від показів, які мають істотне значення для доведення винуватості останнього у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення.

ОСОБА_5 є особою, яка досягла повноліття, не є особою похилого віку, має слабке здоров`я з можливими психічними розладами, без місця реєстрації, тобто в нього відсутні соціальні зв`язки, негативно характеризується за місцем проживання, неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, що підтверджується вимогою УІАП ГУНП в Чернівецькій області.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 178 КПК України вину підозрюваного ОСОБА_5 орган досудового розслідування доводить протоколом огляду місця події, протоколом огляду трупа ОСОБА_8 , протоколом затримання ОСОБА_5 , протоколом допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , протоколом проведення слідчого експерименту, висновком дактилоскопічної експертизи.

Отже, з метою забезпечення належного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, які передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, запобігання ризикам, передбаченим 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, сторона обвинувачення просить клопотання задовольнити та продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави в межах строку досудового розслідування.

Позиція учасників судового провадження та процедура розгляду.

Прокурор ОСОБА_14 та слідчий ОСОБА_15 у судовому засіданні подане клопотання підтримали повністю, з підстав, зазначених у ньому.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні не заперечувати проти задоволення клопотання.

Встановлені судом обставин із посиланням на докази. Оцінка слідчого судді.

Заслухавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя доходить наступного висновку.

Слідчим відділом ВП №2 (м.Кіцмань) ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000194 від 22.08.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України, щодо нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_8 , внаслідок яких настала її смерть.

З рапорту чергового поліцейського від 22.08.2025 встановлено, що 22.08.2025 о 01:46 год. надійшло повідомлення від лікарів ЕМД про те, що в АДРЕСА_1 вони виявили ОСОБА_8 без ознак життя з явними тілесними ушкодженнями в області голови, спини та живота.

Згідно з протоколом огляду місця події від 22.08.2025 об`єктом огляду було домогосподарство в АДРЕСА_1 . За результатами огляду виявлено та вилучено змиви речовини бурого кольору та сліди пальців рук. На ілюстраціях до протоколу зафіксована особа жіночої статі з гематомами на обличчі, животі та грудях.

Тілесні ушкодження деталізовані в протоколі огляду трупа від 22.08.2025.

Відповідно до лікарського свідоцтва про смерть № 883 від 22.08.2025 ОСОБА_8 помела внаслідок закритого перелому кісток склепіння черепа із забоєм речовини головного мозку та розвитком підоболонкових крововиливів.

Слідчому судді надані також протоколи допитів свідків ОСОБА_16 , ОСОБА_10 , ОСОБА_13 та ОСОБА_17 , які підтверджують обставини конфлікту із застосуванням насильства між ОСОБА_5 та його співмешканкою ОСОБА_8 ..

ОСОБА_5 перебуває на «Д» обліку у лікаря-психіатра із діагнозом F71.1, що підтверджується довідкою № 386 від 22.08.2025, виданою КНП «Кіцманська БЛІЛ».

За даними УІАП ГУНП в Чернівецькій області станом на 22.08.2025 ОСОБА_5 тричі притягувалася до кримінальної відповідальності:

- ухвалою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 27.12.2016 за ч. 1 ст. 186 КК України до нього застосовано примусові заходи медичного характеру;

- ухвалою Шевченківського районного суду міста Чернівці від 22.04.2017 за ч. 1 ст. 115 КК України до нього застосовано примусові заходи медичного характеру у вигляді передачі для опіки близьким родичам з обов`язковим лікарським наглядом;

- ухвалою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 21.08.2020 за ч. 3 ст. 185 КК України застосовано примусові заходи медичного характеру у вигляді амбулаторної психіатричної допомоги.

22.08.2025 о 12 год. 22 хв. ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України затримано.

22.08.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Ухвалою слідчого судді Кіцманського районного суду Чернівецької області від 23.08.2025 до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000194 від 22.08.2025до 2 (двох) місяців, тобто до 20.10.2025.

З висновку експерта № СЕ-19/126-25/10771-Д від 18.09.2025 встановлено належність слідів пальців рук, перекопійованих з місця події, підозрюваному ОСОБА_5

14.10.2025 керівником Чернівецької окружної прокуратури строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 22.11.2025.

Слідчим суддею відповідно до вимог ст.ст. 193, 194 КПК України досліджені обставини у повному обсязі, необхідному для вирішення питання про продовження запобіжного заходу, які відповідають матеріалам кримінального провадження.

Клопотання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відповідає вимогам ст.ст. 184, 189 КПК.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

Мотиви, з яких виходить слідчий суддя при постановленні ухвали, і положення закону, якими керується.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду.

Відповідно до ст.177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, вчинити інше кримінальне правопорушення, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно з ст.178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зав`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Таким чином, під час розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою слідчий суддя крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинен встановити, чи заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, і які обставини перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Щодо наявності обґрунтованої підозри слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчий суддя користується практикою ЄСПЛ.

У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

«Обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими обґрунтовується затримання, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Волох проти України»).

При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Уявлення про «обґрунтовану підозру» має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.

Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка виконала затримання та оголосила підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.

Крім цього, у рішенні ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» №9627/81 від 14 березня 1984 року суд зазначив, що «питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою»; у справі «Мюррей проти Сполученогс Королівства» №14310/88 від 23 жовтня 1994 року «факти, які є причиною виникнення підозрі не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вироку) чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу) кримінального розслідування».

З матеріалів, доданих до клопотання слідує, що 22.08.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, тобто в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині.

Слідчим суддею встановлено, що на час вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , він є осудним.

За результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею встановлено, що висновки органу досудового розслідування про наявність підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, не є очевидно необґрунтованими чи недопустимими, виходячи з наданих стороною обвинувачення документів, а саме: даних, які містяться в рапортах чергового поліцейського,протоколом огляду місця події, протоколом огляду трупа ОСОБА_8 , протоколом затримання ОСОБА_5 , протоколом допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , протоколом проведення слідчого експерименту, висновком дактилоскопічної експертизи.

Щодо наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України слідчий суддя зазначає наступне.

Згідно з ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Суд враховує наявність ризиків, передбачених п.1, 3, 4 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме: можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Так, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Суворість покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторного вчинення злочинів («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за ч.1 ст.115 КК України, яке є особливо тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, тому є підстави вважати, що ОСОБА_5 знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, з метою уникнення відповідальності за вчинений ним злочин, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

А, отже, очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначена обставина на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому слідчий суддя, вирішуючи питання щодо продовження застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину в сукупності з іншими обставинами.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків та потерплих, слідчий суддя враховує встановлену процесуальним законодавством процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілими, свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст.23, ст.224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4ст. 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу як на свідків, так і на інших невстановлених органом досудового розслідування осіб, існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від цих осіб та дослідження їх судом.

Ризик перешкоджання кримінальному провадженню підтверджується поведінкою підозрюваного ОСОБА_5 , який вчиняв дії, пов`язані з прихованням злочину.

Також ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він раніше притягувався до кримінальної відповідальності.

Тобто, заявлені прокурором ризики наразі не зменшилися, а неможливість завершення досудового розслідування до 22.10.2025 доведена складністю справи та необхідність виконання низки експертиз.

Окрім того, ОСОБА_5 є особою, яка досягла повноліття, не є особою похилого віку, має слабке здоров`я з можливими психічними розладами, без місця реєстрації, тобто в нього відсутні соціальні зв`язки, негативно характеризується за місцем проживання, неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, що підтверджується вимогою УІАП ГУНП в Чернівецькій області.

З урахуванням конкретних обставин вчинення кримінального правопорушення, яке інкримінується підозрюваному, його наслідків, а саме смерті людини, даних про особу підозрюваного, слідчий суддя вважає, що у цьому кримінальному провадженні наявний суспільний інтерес, який полягає у необхідності захисту високих стандартів охорони прав як інтересів як суспільства, так і потерпілої сторони, тому застосування більш м`якого запобіжного заходу недостатнє для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а тому продовжує ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Крім того, слідчий суддя відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. ст. 177, 178 КПК України, не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні при продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, яке спричинило загибель людини.

Керуючись ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 206, 211, 309, 372, 395 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП №2 (м. Кіцмань) ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області капітан поліції ОСОБА_7 , погоджене прокурором Кіцманського відділу Чернівецької окружної прокуратури ОСОБА_4 , про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному 22.08.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000194, щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задоволити.

Продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у ДУ «Чернівецький слідчий ізолятор», в межах строку досудового розслідування, тобто до 22.11.2025 включно без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали встановити до 22 листопада 2025 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_18