Справа №705/395/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 січня 2026 року м. Умань

Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , вивчивши матеріали скарги ОСОБА_2 , поданої в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчих органів щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,

В С Т А Н О В И В:

20.01.2026 року до Уманського міськрайонного суду Черкаської області надійшла скарга ОСОБА_2 , поданої в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчих органів щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Згідно протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 21.01.2026 справа передана в провадження судді ОСОБА_1 .

Слідчий суддя, розглянувши матеріали скарги, дійшов наступного висновку.

ОСОБА_2 звернулась до слідчого судді в інтересах ОСОБА_3 зі скаргою на бездіяльність слідчих органів щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

В обґрунтування вказаної скарги зазначає про те, що 02.05.2025 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 укладено Договір дарування частки у праві власності на житловий будинок, що посвідчений приватним нотаріусом Уманського районного нотаріального округу Черкаської області ОСОБА_5 та зареєстровано в реєстрі за №1019.

Згідно умов даного Договору ОСОБА_3 прийняла у дар частку у праві власності на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 . Згідно умов договору дарування житловий будинок розміщений на земельній ділянці загальною площею 0,1000 га з кадастровим номером :03:003:0557. Співвласником житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 являється ОСОБА_6 .

Влітку 2025 року гр. ОСОБА_6 пошкодив майно ОСОБА_3 , а саме: самовільно без попередніх погоджень та дозволів розпочав знесення частини житлового будинку, що належить ОСОБА_3 та почав здійснювати самовільно будівництво незважаючи на те, що його частка будинку не є індивідуально визначеною та відокремленою. Своїми діями він пошкодив належну ОСОБА_3 частину будинку, чим було завдано значну матеріальну шкоду, порушено її право власності, адже така перебудова призвела до погіршення стану її частини будинку.

Вважає, що внаслідок зазначених дій було вчинено кримінальне правопорушення, ознаки якого передбачені статтею 194 та ст. 356 Кримінального кодексу України, а саме - умисне знищення або пошкодження чужого майна. У зв`язку зі скоєнням щодо заявника злочину, з метою захисту прав та охоронюваних законом інтересів, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування, 17.11.2025 року адвокат ОСОБА_2 в інтересах Заявника звернувся з заявою до Уманського РУП ГУНП в Черкаській області. В заяві були зазначені відомі обставини та вказані особи, які могли бути причетні до вчинення даного злочину.

Проте, 19.01.2025 року адвокат ОСОБА_2 отримала лист Уманського РУП ГУНП в Черкаській області без дати та номеру, згідно якого відомості викладені Заявником у заяві від 17.11.2025 року, не внесені у ЄРДР.

Просить слідчого суддю зобов`язати слідчі органи Уманського РВ ГУНП в Черкаській області внести відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві від 17.11.2025 року, до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування; а також зобов`язати слідчого Уманського РВ ГУНП в Черкаській області винести постанову у визнанні ОСОБА_3 потерпілою та вручити пам`ятку про процесуальні права та обов`язки.

Дослідивши подану скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя вважає, що скарга підлягає поверненню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади та посадових осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, володільцем тимчасово вилученого майна.

Відповідно до ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Отже, законодавцем чітко встановлено строки коли виникає право на подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу.

Відповідно до п. 5 роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ викладених у листі № 1640/0/4-12 від 09.11.2012 року «Про деякі питання оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування»

десятиденний строк, упродовж якого особа має право звернутися зі скаргою на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора обчислюється з моменту прийняття рішення, вчинення відповідної дії.

З матеріалів скарги вбачається, що ОСОБА_2 17.11.2025 року звернулась до Уманського РУП ГУНП в Черкаській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, яка 17.11.2025 зареєстрована за №36705.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Статтею 115 КПК України визначено, що строки, встановлені цим Кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Строки можуть визначатися вказівкою на подію. При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку.

Згідно ст. 116 КПК України, процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти, а для осіб, які тримаються під вартою або перебувають у медичному чи психіатричному стаціонарі, спеціальній навчально-виховній установі, - якщо скаргу або інший документ подано службовій особі відповідної установи до закінчення строку.

З матеріалів скарги вбачається, що вона була направлена до суду поштою 20.01.2026 року, тобто після сплину строку на оскарження бездіяльності слідчого, визначеного ст. 304 КПК України.

Скаржник вказує, що про невиконання слідчим вимог ст. 214 КПК України їй стало відомо лише 19.01.2026 року, після отримання листа начальника Уманського РУП ГУНП в Черкаській області.

Слідчий суддя, наголошує, що при обчислені строків на подання скарги не враховується день, коли заявнику стало відомо про невиконання вимог ст. 214 КПК України, оскільки бездіяльність в даному випадку рахується після сплину встановленого ст. 214 КПК України строку для внесення відомостей до ЄРДР, що є прямим обов`язком слідчого, тобто в даному випадку строк для подання скарги потрібно обчислювати з 18.11.2025 .

Слідчий суддя звертає увагу заявника на те, що строки для вчинення певних дій, визначені у процесуальному законодавстві, мають дисциплінувати осіб, що звертаються до суду, а тому неуважність особи при поданні скарги до суду, або незнання законів не може вважатись поважною причиною для поновлення строку на подання скарги.

У випадку пропуску строку, встановленого для подання скарги, скарга повертається особі, якщо при її поданні особа не порушила питання про поновлення цього строку. Слідчий суддя, за наявності відповідної заяви, може поновити строк, якщо його було порушено з поважних причин (хвороба, відрядження, стихійне лихо, хвороба близьких родичів тощо). Підставою для поновлення строків також може бути визнано й об`єктивні причини, внаслідок яких особа не змогла вчасно реалізувати своє право на подання скарги.

Згідно п.3 ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

На підставі вищевикладеного, оскільки скарга ОСОБА_2 подана в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчих органів щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, подана після закінчення строку, встановленого ст. 304 КПК України, і скаржником не порушене питання про поновлення строку для подання вказаної скарги, слідчий суддя вважає, що скаргу слід повернути скаржнику.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 303, 304, 369-372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_2 , поданої в інтересах ОСОБА_3 , на бездіяльність слідчих органів щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР повернути скаржнику.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1