ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11-сс/818/1224/25 Доповідач ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2025 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретаря судового засідання ОСОБА_5

за участю представника власників майна ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харків в режимі відеоконференції апеляційну скаргу представника власників майна ОСОБА_7 , ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Салтівського районного суду м.Харкова від 08 вересня 2025 року, якою клопотання представника власника майна ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 про скасування арешту на майно повернуто заявнику-

У С Т А Н О В И Л А:

Короткий зміст оскаржуваного судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини.

08 вересня 2025 року представник власників майна ОСОБА_7 , ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_6 подав до суду клопотання, в якому просить скасувати арешт на майно у кримінальному провадженні № 0001107 від 23.10.2024 року.

Ухвалою слідчого судді Салтівського районного суду м.Харкова від 08 вересня 2025 року клопотання представника власників майна ОСОБА_7 , ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_6 про скасування арешту на майно повернуто заявнику.

Вимоги апеляційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала.

В апеляційній скарзі адвокат ОСОБА_6 просить ухвалу слідчого судді скасувати та направити справу до суду першої інстанції для розгляду по суті клопотання про скасування арешту на майно.

В обґрунтування апеляційної скарги посилається на те, що слідчим суддею було постановлено ухвалу про повернення клопотання, яка не передбачена вимогами ст. 174 КПК України та судом протиправно було застосовано аналогію закону, яка звужує права власників майна.

Вказує, що слідчий суддя безпідставно вдався до оцінки доводів клопотання про скасування арешту на майно та долучених до клопотання доказів без проведення судового розгляду.

Позиції учасників судового провадження

Заслухавши суддю-доповідача, заслухавши доводи представника власників майна на підтримання доводів апеляційної скарги, перевіривши матеріали провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Мотиви суду

Відповідно до вимог, передбачених ч.3 ст.307 КПК України, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого чи прокурора не може бути оскаржена, окрім ухвали про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження та інших скарг, про які прямо зазначено у згаданій нормі закону

Разом з цим, згідно з висновком щодо застосовування норм права, викладеним у постанові Верховного Суду України від 12 жовтня 2017 року у справі № 5-142кс(15)17, з яким погодилась і Велика Палата Верховного Суду у своїх постановах від 23 травня 2018 року у справах № 237/1459/17 та № 243/6674/17, у разі постановлення слідчим суддею ухвали, що не передбачена кримінальними процесуальними нормами, до яких відсилають положення частини третьої статті 309 КПК, суд апеляційної інстанції не вправі відмовити у перевірці її законності, посилаючись на приписи частини четвертої статті 399 КПК України. Право на апеляційне оскарження такого судового рішення підлягає забезпеченню на підставі пункту 17 частини першої статті 7 та частини першої статті 24 КПК, які його гарантують, з огляду на положення частини шостої статті 9 КПК, яка встановлює, що у випадках, коли положення КПК України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 КПК України.

Тобто, Верховним Судом України та Великою Палатою Верховного Суду фактичною підставою для застосування положень частини 6 статті 9 КПК України та, відповідно, пункту 17 частини першої статті 7 і частини першої статті 24 КПК визнано ту обставину, що слідчим суддею прийнято рішення поза межами його повноважень, передбачених саме нормами КПК України.

Відповідно до приписів ст.404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду 1-ї інстанції в межах апеляційної скарги.

Згідно з ч.2 ст.404 КПК України суд апеляційної інстанції вправі вийти за межі апеляційних вимог, якщо цим не погіршується становище обвинуваченого або особи, щодо якої вирішувалося питання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру. Якщо розгляд апеляційної скарги дає підстави для прийняття рішення на користь осіб, в інтересах яких апеляційні скарги не надійшли, суд апеляційної інстанції зобов`язаний прийняти таке рішення.

Тому, враховуючи висновки Верховного Суду щодо необхідності перегляду судових рішень у разі постановлення слідчим суддею ухвали, що не передбачена кримінальними процесуальними нормами, колегія суддів вважає за необхідне переглянути в апеляційному порядку оскаржувану ухвалу слідчого судді про повернення клопотання про скасування арешту на майно.

Повертаючи клопотання, слідчий суддя виходив з того, що заявником не надано копію судового рішення, яким застосовано арешт майна, не надано повноважень адвоката щодо всіх власників майна та за змістом клопотання про скасування арешту майна фактично є апеляційною скаргою.

З таким висновком слідчого судді колегія суддів не погоджується з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк у 72 години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Таким чином, положеннями статей 171, 172 КПК України врегульовано можливість повернення лише клопотання про арешт майна в разі його невідповідності вимогам ст. 171 КПК, а також можливість установлення строку для усунення недоліків.

Разом з цим положеннями ч. 1 ст. 174 КПК України визначено, що:

- підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом;

- арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно з ч. 2 ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Отже, положеннями ст. 174 КПК України, на відміну від положень статей 171, 172 цього Кодексу, не передбачено вимог до клопотання про скасування арешту майна, як і не передбачено можливості встановлення строку для усунення недоліків та повернення такого клопотання.

Натомість слідчий суддя, постановив ухвалу про повернення клопотання про скасування арешту на майно, що не передбачено діючим КПК України.

При цьому, оскільки фактично судовий розгляд скарги проведений не був, тому суд апеляційної інстанції позбавлений процесуальної можливості розглянути клопотання про скасування арешту на майно по суті та надати оцінку викладеним обставинам у клопотанні, що притаманно лише слідчому судді місцевого суду, оскільки можливості оскарження ухвал слідчого судді, які прийнятті у порядку ст.174 КПК України, діючий кримінальний процесуальний закон не передбачає

Враховуючи вищевикладене, ухвала слідчого судді підлягає скасуванню, а апеляційна скарга задоволенню, з поверненням матеріалів клопотання до районного суду для розгляду по суті за відсутності інших процесуальних перешкод.

На підставі викладеного, керуючись ст.407,419, 422 КПК України, колегія суддів

УХВАЛИЛА :

Апеляційну скаргу представника власників майна ОСОБА_7 , ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_6 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Салтівського районного суду м.Харкова від 08 вересня 2025 року, якою клопотання представника власника майна ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 про скасування арешту на майно повернуто заявнику скасувати.

Призначити новий судовий розгляд за клопотанням представника власника майна ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 про скасування арешту на майно у тому ж суді першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Колегія суддів:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4