ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

04 листопада 2025 року Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001545 та

ВСТАНОВИВ:

1.До Вищого антикорупційного суду 31 жовтня 2025 року надійшло клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001545 від 21 вересня 2023 року.

2.Клопотання обґрунтовується тим, що слідчою групою детективів Четвертого Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України за процесуального керівництва Спеціалізованої антикорупційної прокуратури здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001545 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 209 КК України.

3.З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається таке.

23.03.2023 між Лисичанською міською територіальною громадою Сєверодонецького району Луганської області, в особі начальника управління власності Лисичанської МВА ОСОБА_4 та ТОВ «ДЗОВ Дружба» (05527108), в особі директора ОСОБА_5 укладено договір купівлі-продажу будівель розташованих за адресою: Кіровоградська область, Олександрійський район, с. Войнівка, вул. Лісна, буд. 1, розрахунок за придбання якого Лисичанською МВА здійснено у повному обсязі, шляхом безготівкового перерахування грошових коштів на поточний розрахунковий рахунок ТОВ «ДЗОВ Дружба» на загальну суму 34 559 850,0 грн.

Згідно з висновками проведеної експертами Кропивницького відділення КНДІСЕ судової оціночно-будівельної та будівельно-технічної експертизи № 226/24-27 від 26.04.2024, ринкова вартість нерухомого майна, а саме будівель об?єкту нерухомого майна ТОВ «ДЗОВ Дружба» загальною площею 5316,9 кв.м, які розташовані за адресою: Кіровоградська область, Олександрійський район, с. Войнівка, вул. Лісна, 1, на момент укладання договору купівлі-продажу з Лисичанською МВА, тобто станом на 23.03.2023, становить 18 274 185,0 грн. (у т.ч. ПДВ).

Також, висновком зазначеної експертизи встановлено невідповідність вказаного нерухомого майна вимогам визначеним «Комплексною цільовою програмою розселення евакуйованих мешканців Лисичанської міської територіальної громади «Тимчасова оселя» на 2022-2023 роки», затвердженої розпорядженням № 253 начальника Лисичанської МВА.

Придбання Лисичанською МВА вказаних будівель обумовлювалось необхідністю розселення в них евакуйованих мешканців Лисичанської міської територіальної громади за комплексною цільовою програмою «Тимчасова оселя», тому вимоги до даних будівель, визначені відповідною комісією, висувались такими, що будівлі повинні бути пристосовані саме для комфортного, компактного розміщення (проживання) внутрішньо переміщених осіб.

В той же час, у придбаних будівлях, не функціонували, або функціонували не належним чином системи водопостачання та опалення, а самі приміщення потребували проведення поточних та капітальних ремонтів, що дає обґрунтовані підстави вважати про наявність попередньої домовленості між службовими особами Лисичанської міської військової адміністрації Сєвєродонецького району Луганської області та ТОВ «ДЗОВ Дружба», на придбання вищевказаного об`єкту нерухомого майна по завищеній вартості.

Одночасно, викладене дає підстави вважати, що посадові особи Лисичанської МВА, використовуючи своє службове становище, шляхом прийняття відповідних рішень, щодо виділення бюджетних коштів, затвердження програм здійснення видатків, порядку придбання нерухомого майна у комунальну власність, створення відповідної комісії для його придбання, створили видимість законності процедури використання бюджетних коштів для потреб територіальної громади, представниками інтересів якої вони являються.

В свою чергу, службові особи товариства та залучені ними особи сприяли службовим особам Лисичанської МВА у незаконному використанні бюджетних коштів.

Таким чином, нерухоме майно було придбано по завищеній вартості, що призвело до безпідставного вибуття з бюджету територіальної громади коштів, шляхом переведення в безготівковій формі на рахунок товариства.

В подальшому, отримані товариством грошові кошти перераховано на інші банківські рахунки та легалізовані шляхом придбання іншого нерухомого майна та цінних паперів, що за версією слідства вказує на їх розподіл між учасниками кримінального правопорушення.

Також, досудовим розслідуванням встановлено, що безпосередньо перед укладенням договору купівлі-продажу об`єкту нерухомості в с. Войнівка, змінено власника та директора ТОВ «ДЗОВ Дружба».

Так, новим власником (учасником) товариства став ОСОБА_6 , який відповідно до договорів купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ «ДЗОВ Дружба» (05527108) від 03.02.2023 придбав частки колишніх засновників ОСОБА_7 (50%) та ОСОБА_8 (50%) за ціною 296 383 грн. кожна.

При цьому, відповідно до договору завдатку №1 від 19.12.2022, укладеного між ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , сторони підтвердили наміри про купівлю-продаж у строк до 01.02.2023 частки (50%) ОСОБА_8 у статутному капіталі товариства за 2 713 500 грн. (65 тис. доларів США). Під час укладання вказаного договору ОСОБА_8 отримала від ОСОБА_9 завдаток у сумі 100 500 грн. (2 500 доларів США) у безготівковій формі на рахунок ОСОБА_8 , відкритий в АТ КБ «Приватбанк».

Також, відповідно до договору завдатку №2 від 19.12.2022, укладеного між ОСОБА_7 та ОСОБА_9 , сторони підтвердили наміри про купівлю-продаж у строк до 01.02.2023 частки (50%) ОСОБА_7 у статутному капіталі товариства за ціною 2 713 500 грн. (65 тис. доларів США). Під час укладання вказаного договору ОСОБА_7 отримав від ОСОБА_9 завдаток у сумі 100 500 грн. (2 500 доларів США) у безготівковій формі на рахунок ОСОБА_7 відкритий в АТ КБ «Приватбанк».

02.03.2023 року директором ТОВ «ДЗОВ Дружба» призначено ОСОБА_5 . Призначення відбулось за сприяння та участі ОСОБА_10 та ОСОБА_11 .

Згідно наданих ОСОБА_5 показань, під час допитів в якості свідка, останній повідомив про те, що фактично керівництвом та фінансово-господарською діяльністю вказаного товариства як директор він не займався, відношення до неї не мав, але за вказівкою ОСОБА_6 та ОСОБА_11 підписував підготовлені останніми документи, у тому числі у банківських установах, нотаріусів та ін.

Також, досудовим розслідуванням встановлено, що у подальшому, після перерахування грошових коштів на поточний розрахунковий рахунок ТОВ «ДЗОВ Дружба» на загальну суму 34 559 850,0 грн., службовими особами цього товариства вчинено низку фінансових операцій, в наслідок яких набуто інше майно:

відповідно до Договору №210423/1-БВ купівлі-продажу цінних паперів від 24.04.2023 з ТОВ «ІНТЕР-ОПТ ФУДЗ» (44856481) придбали 250 000 шт. простих іменних акцій ПрАТ «Скарби України» (30111799) за договірною вартістю 10 000 000 грн.;

відповідно до договору купівлі-продажу нерухомого майна від 26.05.2023 укладеного з ТОВ «ЛІТА-2020» (44056890), придбали об`єкт нерухомого майна - турбінний корпус літ.2Х-2, 2Х1-2, димар літ. ХБ-1, розташованих за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Кротова Бориса, буд. 24. Ціна договору склала 19 850 000 грн.

Проведеними оглядами документів вилучених 23.04.2024 та 18.03.2025 під час тимчасового доступу до речей і документів в АТ «КРЕДОБАНК», а також 14.03.2025 під час тимчасового доступу до речей і документів в АТ «КОМІНБАНК» та також встановлено, що інших джерел надходжень грошових коштів на рахунки ТОВ «ДЗОВ Дружба» в банківських установах, окрім продажу зазначеного об`єкта нерухомого майна, не встановлено.

За версією слідства, до вчинення кримінального правопорушення в частині заволодіння бюджетними коштами в особливо великих розмірах, а у подальшому легалізації (відмивання) майна (грошових коштів) у великому розмірі, може бути причетний директор ТОВ «ДЗОВ Дружба» ОСОБА_5 , як службова особа товариства, яка згідно наданих показань фактично керівництвом та фінансово-господарською діяльністю вказаного товариства не займалась, відношення до неї не мала, але за вказівкою ОСОБА_6 та ОСОБА_11 підписував підготовлені останніми документи, у тому числі у банківських установах, нотаріусів та ін., в той же час є підписантом договору купівлі-продажу від 23.03.2023 будівель розташованих за адресою: Кіровоградська область, Олександрійський район, с. Войнівка, вул. Лісна, буд. 1 між ТОВ «ДЗОВ Дружба» та Лисичанською міською територіальною громадою Сєверодонецького району Луганської області, а також договорів №210423/1-БВ купівлі-продажу цінних паперів від 24.04.2023 ТОВ «ДЗОВ Дружба» з ТОВ «ІНТЕР-ОПТ ФУДЗ» та купівлі-продажу нерухомого майна від 26.05.2023 укладеного ТОВ «ДЗОВ Дружба» з ТОВ «ЛІТА-2020».

3.1.У період часу з 06 год. 15 хв. до 10 год. 13 хв. 28.10.2025 року детективами Національного бюро на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 09.10.2025 року у справі №991/10470/25 проведений обшук будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , в якому проживає ОСОБА_5 .

3.2.Під час проведення обшуку було виявлено та вилучено, зокрема:

-мобільний телефон Xiaomi Redmi 9, IMEI: НОМЕР_1 , який за визначенням прокурора має значення для повного і неупередженого розслідування.

3.3.З огляду на те, що вказаний мобільний телефон зберіг на собі сліди кримінального правопорушення та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, він був вилучений та визнаний постановою детектива від 29 жовтня 2025 року речовим доказом.

3.4.Обґрунтовуючи необхідність накладення арешту майна прокурор зазначає, що інформація з вказаного телефону може бути використана як доказ у даному кримінальному провадженні, вилучене майно відповідає критеріям ст. 98 КПК України, тому слід вжити заходів щодо запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі шляхом накладення арешту на вищезазначену річ.

4.В судове засідання представник сторони обвинувачення не прибув. Детектив, діючи за дорученням прокурора, звернувся із заявою про розгляд клопотання без його участі. Вимоги підтримав. До своєї заяв долучив постанову про призначення комплекcної судової телекомунікаційної експертизи та експертизи комп`ютерної техніки і програмних продуктів від 31 жовтня 2025 року.

4.1.Власник майна, будучи належним чином повідомлений, у судове засідання не прибув.

4.2.Неприбуття ініціатора клопотання та власника майна не перешкоджає розгляду з огляду на приписи ч. 1 ст. 172 КПК України.

5.Дослідивши матеріали клопотання про арешт майна, слідчий суддя дійшов до таких висновків.

5.1.Загальні правила застосування арешту як одного із заходів забезпечення кримінального провадження визначені ст. 132 КПК України, відповідно до якої застосування таких заходів не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

5.2.Як слідує із змісту клопотання та підтверджується витягом з ЄРДР від 29 жовтня 2025 року досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001545 від 21 вересня 2023 року здійснюється за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 209 КК України за фактами:

- заволодіння бюджетними коштами в особливо великих розмірах службовими особами Лисичанської міської військової адміністрації Сєвєродонецького району Луганської області за попередньою змовою зі службовими особами ТОВ «Дитячий заклад оздоровлення та відпочинку Дружба» та іншими невстановленими особами, шляхом зловживання службовим становищем, в період часу з вересня 2022 року по березень 2023 року, під час купівлі - продажу по завищеній вартості, за ціною 34 559 850,0 грн., комплексу будівель, розташованих за адресою: Кіровоградська область, Олександрійський район, с. Войнівка, вул. Лісна, 1, який не відповідав вимогам, визначених комісією по придбанню у комунальну власність громади об`єктів нерухомості для розміщення (проживання) внутрішньо переміщених осіб Лисичанської територіальної громади Луганської області;

- легалізації (відмивання) майна (грошових коштів) у великому розмірі, одержаного злочинним шляхом службовими особами ТОВ «ДЗОВ Дружба» за попередньою змовою з іншими невстановленими особами, під час здійснення фінансових операцій під час вчинення правочину зі зміною форми (перетворення) такого майна, придбавши об`єкт нерухомого майна - турбінний корпус літ. 2Х-2, 2Х1-2, димар літ. ХБ-1, загальною площею 1609,7 кв.м за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Кротова Бориса, буд. 24 за ціною 19 850 000,0 грн. та 250 000 шт. простих іменних акцій ПрАТ «Скарби України» (30111799) за договірною вартістю 10 000 000 грн. Досудовим розслідуванням встановлено, що 27.09.2022 начальником Лисичанської МВА видано розпорядження № 253 «Про затвердження «Комплексної цільової програми розселення евакуйованих мешканців Лисичанської міської територіальної громади «Тимчасова оселя» на 2022-2023 роки», основним завданням якої визначено життєзабезпечення (тимчасова проживання та обслуговування) переміщених осіб з Лисичанської територіальної громади, створення належних умов тимчасового перебування внутрішньо переміщених осіб (далі - ВПО), які не в змозі забезпечити себе житлом та потребують допомоги.

5.3.Частина 5 статті 191 КК України встановлює кримінальну відповідальність за привласнення, розтрату майна або заволодіння ним шляхом зловживання службовим становищем, тобто дії, передбачені частинами першою, другою, третьою або четвертою цієї статті, якщо вони вчинені в особливо великих розмірах або організованою групою. Частина 3 статті 209 КК України встановлює кримінальну відповідальність за набуття, володіння, використання, розпорядження майном, щодо якого фактичні обставини свідчать про його одержання злочинним шляхом, у тому числі здійснення фінансової операції, вчинення правочину з таким майном, або переміщення, зміна форми (перетворення) такого майна, або вчинення дій, спрямованих на приховування, маскування походження такого майна або володіння ним, права на таке майно, джерела його походження, місцезнаходження, якщо ці діяння вчинені особою, яка знала або повинна була знати, що таке майно прямо чи опосередковано, повністю чи частково одержано злочинним шляхом вчинене організованою групою або в особливо великому розмірі.

5.4.На цьому етапі досудового розслідування сторона обвинувачення надала слідчому судді достатньо доказів, що підтверджують обґрунтовану підозру щодо вчинення вказаних кримінальних правопорушень («Протокол 1 огляду місця події 1.pdf», «Протокол 1 огляду місця події 2.pdf», «Витяг протоколу 2 огляду місця події.pdf», «Розпорядження 253 з додатками.pdf», «Розпорядження 417 з додатками.pdf», «Розпорядження 458 з додатками.pdf», «Службова записка секретаря комісії та комерційна пропозиція.pdf», «Продовження комерційної пропозиції.pdf», «Договір купівлі-продажу та платіжка.pdf», «Протокол огляду сайту Лисичанської МВА.pdf », «Протокол огляду майданчика закупівель 1.pdf», «Протокол огляду майданчика закупівель -2.pdf», «Протокол огляду документів, вилучених пілд час обшуку в ОСОБА_13 . pdf», «Розпорядження 119.pdf», «Протоколи засідань комісії з додатками.pdf», Протокол огляду документів вилучених під час обшуку у ОСОБА_14 .pdf», «Продовження протоколу огляду документів вилучених під час обшуку у ОСОБА_14 .pdf», «Протокол допиту свідка ОСОБА_15 з додатками.pdf», «Висновки про результати огляду об`єкту Держприкордонслужби та ДСНС.pdf», «Документи щодо виконання робіт на об`єкті після придбання.pdf», «Документи щодо виконання робіт на об`єкті після придбання 2.pdf», «Витяг щ БД ДФС Податковий блок щодо ТОВ ДЗОВ Дружба.pdf», «Протокол допиту заявника ОСОБА_16 .pdf», «Протокол огляду інформації, вилученої в АТ Кредобанк.pdf», «Витяг з реєстру ОНМ табір та договір.pdf», «Витяг з реєстру ОНМ турбінний корпус та договір.pdf», протоколи огляду документів та інформації, вилученої в АТ Кредобанк, «ф1 ОСОБА_21.pdf», «Наказ призначення ОСОБА_15 Додаток 17 до протоколу огляду інформації 2 АТ Кредобанк.pdf», «Витяг з РЮО щодо ТОВ ДЗОВ Дружба на 07102025.pdf», «Протокол огляду SMIDA по акціям.pdf», «Документи реєстраційної справи ТОВ ІНТЕР ОПТ ФУДС.pdf», «Наказ призначення ОСОБА_15 Додаток 17 до протоколу огляду інформації 2 АТ Кредобанк.pdf». Водночас необхідно зауважити, що на етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей визначає, що вчинення вищевказаного кримінального правопорушення є вірогідним та достатнім з точки зору можливості накласти арешт - відповідно до стандарту доказування «обґрунтоване припущення».

6.Прокурор заявляє метою арешту майна забезпечення збереження речових доказів. Можливість накладення арешту з цією метою передбачена ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України. Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку накладання арешту з метою збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

6.1.З клопотання та доданих до нього матеріалів встановлено, що детективами НАБ України 28 жовтня 2025 року на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 09 жовтня 2025 року проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 . Вказаною ухвалою було надано дозвіл на проведення обшуку вищезазначеного житла для відшукання та вилучення, у тому числі, мобільних телефонів та іншої техніки.

Під час судового розгляду клопотання встановлено, що в ході проведення обшуку здобуто речі, які, за позицією прокурора, мають властивості речових доказів, а саме:

-мобільний телефон Xiaomi Redmi 9, IMEI: НОМЕР_1 .

6.2.Прокурор зазначає, що з метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження, збирання належних та допустимих доказів для доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України, забезпечення збереження речових доказів на даний час у ході досудового розслідування виникла необхідність у накладені арешту на вищевказане майно.

6.3.З огляду на заявлену мету арешту, слідчий суддя має дослідити природу майна - вказаного телефону на предмет відповідності критеріям речового доказу.

6.4.Згідно зі ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

6.5.Постановою детектива НАБ України від 29 жовтня 2025 року вилучений в ході обшуку телефон визнано речовим доказом з тих мотивів, що він може містити відомості, які можуть бути використані у доказуванні в межах даного кримінального провадження.

6.6.Відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення або є засобом чи знаряддям його вчинення, або зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, або у випадках, передбачених пунктами 2, 3, 4 частини другою цієї статті, або якщо їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, а також якщо доступ до комп`ютерних систем чи їх частин обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

6.7.Так, 31 жовтня 2025 року детективом у кримінальному провадженні винесено постанову про призначення комплексної судової телекомунікаційної експертизи та експертизи комп`ютерної техніки і програмних продуктів. Вказана експертиза призначена з метою необхідності копіювання вмісту телефону.

6.8.На переконання слідчого судді, прокурор наводить достатні підстави вважати, що вилучений під час проведення обшуку 28 жовтня 2025 року телефон, а саме інформація у ньому, має суттєве значення для досудового розслідування та він є речовим доказом у кримінальному провадженні. Слідчий суддя враховує, що за версією слідства, до вчинення кримінального правопорушення в частині заволодіння бюджетними коштами в особливо великих розмірах, а у подальшому легалізації (відмивання) майна (грошових коштів) у великому розмірі, може бути причетний директор ТОВ «ДЗОВ Дружба» ОСОБА_5 , як службова особа товариства, яка згідно наданих показань фактично керівництвом та фінансово-господарською діяльністю вказаного товариства не займалась, відношення до неї не мала, але за вказівкою ОСОБА_6 та ОСОБА_11 підписував підготовлені останніми документи, у тому числі у банківських установах, нотаріусів та ін., в той же час є підписантом договору купівлі-продажу від 23.03.2023 будівель розташованих за адресою: Кіровоградська область, Олександрійський район, с. Войнівка, вул. Лісна, буд. 1 між ТОВ «ДЗОВ Дружба» та Лисичанською міською територіальною громадою Сєверодонецького району Луганської області, а також договорів №210423/1-БВ купівлі-продажу цінних паперів від 24.04.2023 ТОВ «ДЗОВ Дружба» з ТОВ «ІНТЕР-ОПТ ФУДЗ» та купівлі-продажу нерухомого майна від 26.05.2023 укладеного ТОВ «ДЗОВ Дружба» з ТОВ «ЛІТА-2020».

6.9.Необхідність накладення арешту обґрунтована не лише тим, що існує необхідність у збереженні речових доказів, тобто запобіганні можливості приховати, пошкодити, зіпсувати, знищити чи перетворити інформацію, яка зберігається на телефоні, яку можна використати як доказ у кримінальному провадженні, а й проведенням експертного дослідження з метою відновлення видалених файлів, відшукання прихованих файлів, документів, листувань та іншої інформації що можуть мати значення для кримінального провадження, а також копіювання змісту телефону.

Водночас слідчий суддя звертає увагу на необхідність врахування характерних рис електронного документа, якими є відсутність жорсткої прив`язки до конкретного матеріального носія. Встановлена законодавцем заборона на вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, комп`ютерної техніки тощо безпосередньо пов`язана із існуванням можливості копіювання інформації, яка на них знаходиться, без вилучення носіїв, які самі по собі не мають доказового значення у конкретному кримінальному провадженні, а тому їх вилучення не буде сприяти досягненню основних завдань кримінального провадження.

В той же час, наведене не свідчить про те, що у разі неможливості з технічних причин здійснити виявлення та копіювання інформації, такий носій має бути повернутий володільцю. В такому випадку, орган досудового розслідування має вжити відповідних процесуальних заходів, визначених положеннями КПК України, для відшукання, дослідження, фіксації та збереження відповідної інформації.

Слідчий суддя виходить з того, що на даному етапі досудового розслідування (на час розгляду слідчим суддею клопотання про арешт майна) інформація, яка ймовірно міститься на вилученій техніці, може мати значення для досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, не може бути виявлена та скопійована у необхідному обсязі, що обумовило б можливість повернення цього матеріального носія інформації власнику. В свою чергу, доступ до такої інформації та її подальша належна процесуальна фіксація можлива за результатами проведення експертного дослідження.

А тому, в розумінні КПК України мобільний телефон та відповідні електронні файли, що у ньому містяться, наразі мають значення для здійснюваного кримінального провадження.

7.З протоколу обшуку від 28 жовтня 2025 року слідчий суддя встановив, що у ході обшуку ОСОБА_5 добровільно видав вказаний мобільний телефон, надав графічний пароль доступу до нього та повідомив номери SIM-карток операторів мобільного зв`язку, які встановлені у вказаному телефоні, що свідчить про фактичне користування останнім вказаним майном.

Так, оглядом вказаного мобільного телефона під час обшуку встановлено, що у розділі «Контакти» наявні наступні записи - « ОСОБА_17 » ( НОМЕР_2 , адреса електронної пошти - ІНФОРМАЦІЯ_1 ), « ОСОБА_18 » ( НОМЕР_3 ), « ОСОБА_19 » ( НОМЕР_4 , адреса електронної пошти - ІНФОРМАЦІЯ_2 ) та ін. Чати-листування у застосунках WhatsApp, Viber та Telegram із вказаними вище контактами видалені, у той же час листування з іншими контактами наявне. Окрім того, у вказаному телефоні у розділі «Контакти» за пошуковими запитами « НОМЕР_5 » та « НОМЕР_6 » виявлено контакти «ПВС Київстар» з позначкою «12.03» та «ПВС», відповідно.

Водночас, враховуючи те, що під час їх попереднього огляду у ході обшуку встановлено ознаки можливого видалення інформації, існує необхідність відновлення видалених файлів, відшукання прихованих файлів, документів, листувань та іншої інформації щодо обставин, які досліджуються, виникла необхідність у проведенні комплексної судової телекомунікаційної експертизи та експертизи комп?ютерної техніки і програмних продуктів, що потребує застосування спеціальної техніки, спеціальних знань та навичок експертів, фахівців з відповідних галузей знань, зокрема, з зазначених вище питань з метою подальшого дослідження відомостей, які зберігаються у пам?яті зазначеного електронного пристрою (постанова детектива про призначення експертизи від 31 жовтня 2025 року).

7.1.При вирішенні питання про законність вилучення пристрою, слідчий суддя враховує, що обставини вказаного кримінального провадження, відомості про використання технічних пристроїв при спілкуванні між ймовірними співучасниками ймовірного злочину, зокрема користування додатків для миттєвого обміну повідомлень, спілкування в таких додатках, наявність на пристрою паролю, а тому вважає обґрунтованим вилучення технічних пристроїв, який перебувають у користуванні ОСОБА_5 . Зокрема, у зв`язку з неможливістю виявлення та копіювання всієї інформації з виявленого телефону, слідчий суддя вважає обґрунтованим його вилучення та дослідження.

8.Водночас, слідчий суддя наголошує, що для власника майна залишається доступною можливість порушувати питання перед судом щодо виправданості обґрунтовування подальшого утримання таких пристроїв.

9.У частині 1 статті 173 КПК України зазначено, що слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу. Відповідно до зазначеної норми завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Ризиками, для запобігання яких необхідне накладення арешту, є можливість фактичної втрати та спотворення речових доказів, знищення їх як об`єктів матеріального світу. Однак з накладенням арешту втрачається можливість певних осіб розпоряджатися та користуватися цим майном. Отже, може бути виконане завдання арешту майна, а саме запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

9.1.Слідчий суддя враховує положення ч. 4 ст. 173 КПК України, відповідно до якої слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб. Вказані обставини, разом із розумністю та співрозмірністю обмеження права власності завданням кримінального провадження слідчий суддя оцінюватиме за допомогою критеріїв, що випрацювані практикою Європейського суду з прав людини щодо застосування положень статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

9.2.Усталена практика ЄСПЛ свідчить, що правомірність втручання у здійснення права власності з боку держави оцінюється з урахуванням того, що таке втручання повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи (рішення у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»). Має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства»). Поняття загального (суспільного) інтересу, якому слугувало втручання у право власності під час кримінального провадження, ЄСПЛ пов`язує із видом застосованого заходу обмеження або позбавлення права власності та використовує його у тісному взаємозв`язку з поняттям правомірної мети застосування відповідного заходу. У п. 188 рішення ЄСПЛ по справі «East/West Alliance Limited» проти України» (заява № 19336/04) вказано, що накладення арешту на речові докази може бути необхідним в інтересах належного відправлення судочинства, що є легітимною метою в «загальних інтересах» суспільства.

9.3.Слідчий суддя вказує, що накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав. Хоча власник обмежується у реалізації всіх правомочностей права власності, такий захід є тимчасовим. Отже, відповідні обмеження є розумними і співмірними з огляду на завдання кримінального провадження. З урахуванням досліджених обставин в цьому кримінальному провадженні потреби досудового розслідування виправдовують саме такий ступінь втручання у права та свободи особи з метою виконання завдань кримінального провадження.

10.Таким чином, слідчий суддя враховує: правову підставу для арешту майна (відповідні положення ст. 170 КПК України); можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (мають істотне значення для кримінального провадження, оскільки вони можуть підтвердити/спростувати версію органу досудового розслідування). За таких умов заявлена прокурором мета - збереження речових доказів - може бути досягнута через застосування саме такого заходу забезпечення кримінального провадження. Розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження (накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав). Окремо слід зазначити, що жодних негативних наслідків арешту майна для третіх осіб не вбачається.

11.Всі обставини, проаналізовані в сукупності, свідчать про можливість і необхідність накладення арешту на майно в цьому кримінальному провадженні з точки зору наявності передбачених законом підстав. А тому клопотання прокурора слід задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. 2, 132, 170-173, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

1.Клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

1.1.Накласти арешт на мобільний телефон Xiaomi Redmi 9, IMEI: НОМЕР_1 ,

виявлений та вилучений 28.10.2025 в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 ,

із забороною відчуження, розпорядження та користування цим майном.

2.На ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення. Апеляційна скарга подається до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.

3.Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

4.Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1