Справа №:755/1267/26
Провадження №: 1-кс/755/295/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"28" січня 2026 р. місто Київ

Дніпровський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному проваджені №0000209 від 26 січня 2026 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 115 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Губаха Пермської області російської федерації, громадянина російської федерації, українця, з повною загальною середньою освітою, розлученого, будь-яких осіб на утриманні не має, пенсіонера, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,-

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

старший слідчий СВ Дніпровського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , звернувся до суду з письмовим клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000209 від 26 січня 2026 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 115 КК України.

Органом досудового розслідування встановлено, що 24 січня 2026 року, приблизно о 15 годині 00 хвилин, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прийшов за місцем проживання своєї знайомої ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , - у квартиру АДРЕСА_3 , де на кухні квартири обоє розпочали спілкуватися з приводу врегулювання їх попередніх боргових відносин.

В ході розмови між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 виник словесний конфлікт, в ході якого ОСОБА_7 висловлювала образи в сторону ОСОБА_5 . Під час даного конфлікту у ОСОБА_5 з мотиву злості, спонтанно виник злочинний умисел, спрямований на заподіяння смерті ОСОБА_7 шляхом нанесення ударів металевим предметом в область розташування життєво важливих органів, зокрема голови.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій та бажаючи настання наслідків у вигляді смерті іншої людини, 24 січня 2026 року, приблизно о 15 годині 00 хвилин, взяв на кухні квартири металевий кухонний ківш та утримуючи ківш у правій руці, керуючись мотивом злості, ОСОБА_5 умисно наніс численні удари в область голови ОСОБА_7 , заподіявши поранення голови, що спричинили крововтрату, від якої на місці події за короткий проміжок часу настала смерть потерпілої ОСОБА_7 .

Згідно лікарського свідоцтва про смерть № 020-266 від 27 січня 2026 року, причиною смерті ОСОБА_7 є множинні відкриті рани голови, крововтрата.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 115 КК України, а саме у вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині.

27 січня 2026 року ОСОБА_5 затримано в порядку статті 208 КПК України.

27 січня 2026 року ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 115 КК України.

У судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримав у повному обсязі, просив його задовольнити мотивуючи тим, що підозрюваному ОСОБА_5 інкримінується вчинення кримінального правопорушення проти життя та свободи особи, яке за ступенем тяжкості відноситься до особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачене покарання у вигляді позбавленням волі на строк до п`ятнадцяти років, а тому існують ризики, а саме: перебуваючи на свободі та будучи обізнаним з санкцією статті, яка йому інкримінується, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки обізнаний про місця проживання останніх, з метою схилити їх до дачі неправдивих показів в судовому засіданні; може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме - не з`являтися за викликами до слідчого для проведення слідчих та процесуальних дій, чим буде затягувати строки досудового розслідування; може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки вчинення даного злочину підозрюваним з необґрунтованих мотивів свідчить про можливість вчинення аналогічних злочинів без обґрунтованих мотивів по відношенню до інших осіб, тобто свідчить про суспільну небезпечність підозрюваного до оточуючих його осіб.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні зазначив, що як він так і підозрюваний не заперечують щодо обґрунтованості підозри. Крім того, ОСОБА_5 співпрацює зі слідством, раніше не судимий. На думку адвоката, ризикам, передбаченим статтею 177 КК України можливо запобігти із запобіжним заходом у виді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання ОСОБА_5 . Також, просив суд врахувати, що ОСОБА_5 фактично впливати на потерпілу не може, не має наміру здійснювати вплив на свідків, оскільки свою вину у вчиненому визнає в повному обсязі, а тому просив суд відмовити в задоволенні клопотання слідчого та застосувати стосовно ОСОБА_5 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, та зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 здати паспорти до міграційної служби або слідчому.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника.

До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписки підозрюваного та адвоката щодо вручення їм копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу ОСОБА_5 . Таким чином, слідчим виконані вимоги частини третьої статті 184 КПК України.

Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідча суддя враховує вимоги статті 177 КПК України.

Чачтиною першою статті 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до вимог частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання вимог статті 2 КПК України.

Дослідивши матеріали клопотання, слідча суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування стосовно ОСОБА_5 , необґрунтованого чи недопустимого не встановила.

У судовому засіданні, на думку слідчої судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 115 КК України, наявними у справі доказами, а саме даними, що містяться: у протоколі огляду місця події з долученими копіями фотокарток від 26 січня 2026 року; у лікарському свідоцтві про смерть від 27 січня 2026 року; у протоколах допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 від 26 січня 2026 року; у протоколі обшуку від 26 січня 2026 року; у протоколі обшуку особи (затриманої в порядку статті 208 КПК України) ОСОБА_5 від 27 січня 2026 року; у протоколі допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 27 січня 2026 року; у протоколі проведення слідчого експерименту за участі підозрюваного ОСОБА_5 від 27 січня 2026 року, іншими доказами в їх сукупності.

Вивчивши клопотання, долучені до нього документи, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, вислухавши думку прокурора, який підтримав клопотання з мотивів викладених у клопотанні та вказав відповідні доводи у судовому засіданні, думку адвоката та підозрюваного, які заперечували щодо задоволення клопотання, слідча суддя доходить наступного.

Розглядаючи клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу та визначення його виду, суд враховує вимоги кримінального процесуального законодавства України та висновки Європейського суду з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Водночас стаття 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Пункт 1 статті 5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

У кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Як вбачається з повідомлення про підозру, ОСОБА_5 підозрюється, відповідно до вимог статті 12 КК України, у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачене покарання вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, не працює, не одружений, зареєстрований та проживає за різними адресами. Крім того, інкримінований підозрюваному злочин пов`язаний з застосуванням насильства.

Відповідно до вимог частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до статті 178 КПК України, слідчий суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому кримінальному правопорушенні, майновий стан підозрюваного, його вік, міцність його соціальних зв`язків.

Вказані вище обставини, а також суспільна небезпечність кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , на думку слідчої судді, дають підстави вважати, що з боку підозрюваного існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, а саме: перебуваючи на свободі та будучи обізнаним з санкцією статті, яка йому інкримінується, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки обізнаний про місця проживання останніх, з метою схилити їх до дачі не правдивих показів у судовому засіданні; може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме - не з`являтися за викликами до слідчого для проведення слідчих та процесуальних дій, чим буде затягувати строки досудового розслідування; може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки вчинення даного злочину підозрюваним з необґрунтованих мотивів свідчить про можливість вчинення аналогічних злочинів без обґрунтованих мотивів по відношенню до інших осіб, тобто свідчить про суспільну небезпечність підозрюваного до оточуючих його осіб.

Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у статті 178 КПК України, а також доведеність прокурором під час судового розгляду клопотання, що більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, а тому суд доходить висновку про задоволення клопотання слідчого та про необхідність обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу вигляді тримання під вартою на строк, що не перевищує 60 діб, який забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним, покладених процесуальних обов`язків.

Підстав для обрання відносно підозрюваного інших запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою, слідчою суддею не встановлено та сторонами не доведено.

Крім того, враховуючи підстави та обставини, передбачені вимогами статті 177 та статті 178 КПК України, з урахуванням вимог пункту 2 частини четвертої статті 183 КПК України, слідча суддя не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до вимог статті 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчої судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

На підставі наведеного та, керуючись, статтями 176 - 178, 182 - 184, 194, 196, 309 КПК України, слідча суддя, -

УХВАЛИВ:

клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури ОСОБА_4 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Губаха Пермської області російської федерації, громадянина російської федерації, українця, з повною загальною середньою освітою, розлученого, будь-яких осіб на утриманні не має, пенсіонера, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 115 КК України - запобіжний захід у виді тримання під вартою з утриманням у ДУ "Київський слідчий ізолятор" Міністерства Юстиції України строком на 60 (шістдесят) днів, без визначення розміру застави.

Ухвала діє 60 (шістдесят) днів, тобто до 27 березня 2026 року (включно), та підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 обчислюється з моменту його фактичного затримання - з 27 січня 2026 року.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використанні на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому кримінальному правопорушенні.

Виконання ухвали доручити начальнику ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Копію ухвали вручити присутнім учасникам судового провадження та направити для виконання до ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою, - в той же строк з моменту вручення їй копії ухвали.

Повний текст ухвали буде проголошено: 30 січня 2026 року о 15 годині 45 хвилин.

Слідчий суддя

Дніпровського районного суду міста Києва ОСОБА_1