УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2025 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 23 червня 2025 року у кримінальному провадженні № 0000756, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 червня 2025 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, -

в с т а н о в и в:

02 вересня 2025 року електронною поштою до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 23 червня 2025 року у кримінальному провадженні № 0000756, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 червня 2025 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, на майно, що на праві власності належить ОСОБА_3 , а саме: автомобіль марки «Hyundai Accent», д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова № НОМЕР_2 , 2008 року випуску, в частині заборони користування майном.

Розгляд клопотання ОСОБА_3 просила здійснювати у її відсутність. Клопотання підтримує та просить його задовольнити в повному обсязі.

Уповноважений прокурор відділу Київської міської прокуратури у кримінальному провадженні № 0000756 від 11 червня 2025 року, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не відомі.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положеннями ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Положеннями ч. 2 ст. 173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У судовому засіданні встановлено, що Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000756, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 червня 2025 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України. Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні здійснюється прокурорами відділу Київської міської прокуратури.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 23 червня 2025 року клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури у кримінальному провадженні № 0000756, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 червня 2025 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, задоволено та накладено арешт на майно, що на праві власності належить ОСОБА_3 , а саме: автомобіль марки «Hyundai Accent», д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , який було вилучено під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди.

У той же час, до матеріалів клопотання про скасування арешту майна, поданого в порядку ст. 174 КПК України, ОСОБА_3 не долучено копію повного тексту ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 23 червня 2025 року, на підставі якої було накладено арешт на вказаний автомобіль. Зазначені обставини позбавляють слідчого суддю можливості надати правову оцінку обґрунтованості застосування та/або наявності (відсутності) потреби в подальшому застосуванні такого заходу забезпечення як арешт транспортного засобу, що на праві власності належить ОСОБА_3 .

За таких обставин, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити ОСОБА_3 у задоволенні її клопотання про часткове скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 23 червня 2025 року у кримінальному провадженні № 0000756, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 червня 2025 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 132, 170-174, 309-310, 376, 532 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в:

Клопотання ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 23 червня 2025 року у кримінальному провадженні № 0000756, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 червня 2025 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1