Провадження №1-кс/369/3450/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.12.2025 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні за №0001516 від 06.08.2024 року,-

В С Т А Н О В И В:

До Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшло вищевказане клопотання. Свої вимоги мотивував тим, що ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18.08.2025 по справі №369/13912/25 було задоволено клопотання прокурора Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_5 про арешт майна, вилученого у ході обшуку 28.07.2025 транспортного засобу Renault Duster та накладено арешт зокрема на ноутбук сірого кольору марки "Acer" з серійним номером NXA8AU008113135CC7600 разом із флеш накопичувачем чорного кольору марки "Silicon Power" об`ємом 16 гб.

Вказав, що наразі вже відпала потреба в подальшому застосуванні арешту зазначеного майна, а тому існують правові підстави для скасування цього заходу забезпечення кримінального провадження.

Просив суд скасувати арешт з ноутбуку сірого кольору марки "Acer" з серійним номером NXA8AU008113135CC7600 разом із флешнакопичувачем чорного кольору марки "Silicon Power" об`ємом 16 гб, накладений ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18.08.2025 по справі №369/13912/25.

У судове засідання заявник не з`явився, представник подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, просив суд задовольнити в повному обсязі.

У судове засідання слідчий та прокурор не з`явилися, на адресу від прокурора надійшло клопотання, в якому вказав, що з приводу скасування арешту не заперечує.

Дослідивши клопотання про скасування арешту майна та додані до нього матеріали, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п. 1 ч. 1ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Таким чином, виходячи з наведених положень ст. 174 КПК України, питання про скасування арешту розглядається слідчим суддею за відповідним зверненням осіб, визначених частиною першої цієї статті.

Як встановлено п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Судом встановлено, що Бучанським РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001516 від 06.08.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 255, ч. 2 ст. 255, ч. 2 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 246 КК України.

У рамках даного кримінального провадження ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18.08.2025 року було накладено арешт на вилучене майно, зокрема на ноутбук сірого кольору марки "Acer" з серійним номером NXA8AU008113135CC7600, флешнакопичувач чорного кольору марки "Silicon Power" об`ємом 16 гб.

Як вбачається зі змісту клопотання, наявність арешту порушує законні права та інтереси власника щодо володіння, користування та розпорядження.

При застосуванні будь-якого заходу забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню (ст. 3 КПК України).

Обов`язковою умовою, яка обґрунтовує необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна є наявність достатніх доказів, передбачених ст. 173 КПК України. При цьому обов`язок доведення існування зазначеної умови КПК України покладає на слідчого (прокурора), який звернувся з клопотанням про арешт майна, а обов`язок перевірки цих обставин - на слідчого суддю, який розглядає клопотання.

Відповідно до положень ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17.07.1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

У відповідності до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява № 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22.09.1994 року, Series А № 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява № 48191/99, пп. 49 - 62, від 10.05.2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23.09.1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21.02.1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A N 98).

За таких обставин, враховуючи, що прокурор не заперечує щодо скасування арешту майна, слідчий суддя, з метою дотримання конституційного права володіти, користуватись та розпоряджатись майном на законних підставах, приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 170, 174, 309 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Скасувати арешт майна у кримінальному провадженні № 0001516 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.08.2024 року, накладений ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18.08.2025 року у справі № 369/13912/25, а саме з ноутбуку сірого кольору марки "Acer" з серійним номером NXA8AU008113135CC7600, флешнакопичувача чорного кольору марки "Silicon Power" об`ємом 16 гб.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_6