Київський апеляційний суд
У Х В А Л А

12 січня 2026 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 2 жовтня 2025 року,

у с т а н о в и л а :

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 02.10.2025 частково задоволено скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого Голосіївського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) після отримання заяви про кримінальне правопорушення, і зобов`язано уповноважених осіб (слідчих) Голосіївського УП ГУНП у м. Києві внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення за заявами ОСОБА_5 від 22.09.2025 та від 23.09.2025.

Апеляційне провадження здійснюється за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на вказану ухвалу.

Відповідно до вимог ст.35 КПК України автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації кримінального провадження 24.10.2025 визначено колегію у складі суддів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

12.01.2026 ОСОБА_5 подала заяву про відвід колегії суддів, зі змісту якої вбачається, що наявні обставини, які викликають сумнів у неупередженості суддів. На думку заявника, головуючий у справі упереджено поставилася до здійснення правосуддя, узурпувала державну владу, не забезпечила право на справедливий суд та повагу до прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України. На користь цього свідчить те, що 12.11.2025 перед судовим засіданням головуючий повідомила ОСОБА_5 , що не буде проводити судове засідання, і лише після того, як її чоловік ОСОБА_6 заперечив проти такого свавілля і вимагав провести засідання, не оголошуючи склад суду, повернула пенсійне посвідчення та довіреність ОСОБА_6 . В подальшому після суперечок головуючий пригрозила викликати наряд поліції та видалити ОСОБА_6 із зали судового засідання, у зв`язку з чим заявник усно заявила відвід. Клопотання про надання для ознайомлення матеріалів справи з Голосіївського районного суду м. Києва та з Голосіївського УП ГУНП у м. Києві заявнику для ознайомлення не надавалися. 07.01.2025, коли заявник вкотре прибула для ознайомлення з матеріалами справи, за вказівкою головуючого ОСОБА_6 не надали матеріали справи на ознайомлення. При цьому матеріали справи з Голосіївського УП ГУНП у м. Києві їй також надано не було, що унеможливлює здійснення апеляційного розгляду вказаною колегією суддів.

Обговоривши доводи заяви про відвід, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Кримінальним процесуальним кодексом України прямо не передбачено, хто може представляти інтереси заявника. Разом з тим, за загальними правилами, якими регламентовано представництво потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт (ст.ст.58, 63, 641, 642 КПК України), представником може бути особа, яка у кримінальному провадженні може бути захисником, тобто адвокат (ст.45 КПК України). Також представником юридичної особи, крім адвоката, можуть бути її керівник, інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи за довіреністю.

Представництво фізичної особи особою, яка не є адвокатом, на підставі нотаріально посвідченої довіреності виключається і саме цю інформацію головуючий намагалася донести до заявника та її чоловіка в судовому засіданні 12.11.2025, проти чого останній категорично заперечував, перебивав головуючого, голосно коментував події, які відбувалися в судовому засіданні, та давав поради ОСОБА_5 .

У зв`язку з тим, що ОСОБА_6 порушував порядок у залі судового засідання, головуючий попередила його, що в разі повторення зазначених дій, його буде видалено з зали судового засідання, що і було здійснено за ухвалою суду після повторного порушення порядку. Оскільки ОСОБА_6 відмовився залишати залу суду, поводив себе зухвало і не давав можливості здійснювати апеляційний розгляд, суд оголосив перерву для виклику працівників поліції. Проте одразу після цього ОСОБА_6 залишив залу судового засідання і суд продовжив розгляд справи, розглянувши заяву ОСОБА_5 про відвід головуючому, та відклав апеляційний розгляд у зв`язку з ненадходженням судового провадження з Голосіївського районного суду м. Києва.

Такі процесуальні дії головуючого та процесуальні рішення колегії суддів повністю узгоджуються з вимогами ст.330 КПК України, якою передбачено застосування заходів до порушників порядку судового засідання.

І саме такий перебіг подій, зафіксований в журналі судового засідання та на технічному носії інформації.

Також у зв`язку з поданням 06.11.2025 ОСОБА_5 клопотання про ознайомлення з матеріалами справи в судовому засіданні їй було роз`яснено, що після їх надходження вона має право ознайомитись з ними в будь-який зручний час.

Судове провадження надійшло до Київського апеляційного суду 11.12.2025 і 07.01.2026 заявник реалізувала своє право на ознайомлення ним. В ознайомленні з судовим провадженням ОСОБА_6 було відмовлено з наведених раніше підстав, і саме тому ОСОБА_5 не виявила бажання самостійно ознайомитись з провадженням 25.12.2025.

Що стосується ненадання ОСОБА_5 для ознайомлення матеріалів справи з Голосіївського УП ГУНП у м. Києві, то судом апеляційної інстанції в судове засідання викликався слідчий, бездіяльність якого оскаржувалася, як це передбачено кримінальним процесуальним законом, і ніякі документи з Голосіївського УП ГУНП у м. Києві не витребовувались за відсутності такої необхідності.

Обставини, що виключають участь судді у кримінальному провадженні, передбачені статтями 75 і 76 КПК України.

Враховуючи те, що жодних з передбачених ст.ст.75, 76 КПК України підстав для відводу колегії суддів ОСОБА_5 не навела, розгляд апеляційної скарги з дотриманням вимог кримінального процесуального закону, попри її бажання про протилежне, а також вчинення дій з метою недопущення порушення порядку в судовому засіданні не можуть бути підставою для задоволення відводу колегії суддів.

На підставі викладеного, керуючись ст.81 КПК України, колегія суддів

у х в а л и л а :

У задоволенні заяви ОСОБА_5 про відвід колегії суддів у складі суддів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3