УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

перекладача ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_8 ,

розглянувши в судовому засіданні клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження № 0000420 від 12.08.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 .

Клопотання мотивовано тим, що проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000420 від 12.08.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_8 діючи за попередньою змовою із ОСОБА_9 , будучи обізнаними в тому, що відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб введено воєнний стан, який неодноразово продовжено та діє до тепер, під приводом продажу соняшникової олії вчинили кримінальне правопорушення за наступних обставин.

Так, 04.06.2025 о 11:30 ОСОБА_9 на виконання вказівок ОСОБА_8 , перебуваючи у приміщенні Бізнес Центру «Тетріс», що розташований за адресою: м. Вінниця, вул. Київська 16А, представившись директором ТОВ «Агро Трейд», , що зареєстрований за адресою: Україна, Вінницька область, м. Хмільник, вул. 1-го Травня 41, поштовий індекс 22000, ідентифікаційний податковий номер 28, який відповідно до Єдиного державного реєстру юридичний осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань не зареєстрований та на податковому обліку не перебуває, під час особистої зустрічі із ОСОБА_10 , який являється представником «LIHANSAH VENTURES» під приводом поставки соняшникової олії з України до Гани, отримав від ОСОБА_10 грошові кошти у розмірі 18100 доларів США (згідно офіційного курсу НБУ на 04.06.2025 вартість долара США за одну одиницю складала 41,6385 вказана сума становить 753656,85 гривень) та сторони підписали контракт на поставку товару № 29-06/25 від 03.06.2025.

Продовжуючи реалізовувати свій спільний єдиний злочинний умисел спрямований на заволодіння грошовими коштами, ОСОБА_8 із ОСОБА_9 , у ході листування із ОСОБА_10 через мобільний додаток месенджера «Whatsapp» повідомили те, що для здійснення відправки вантажного контейнера слід сплатити решту суми згідно умов контракту про поставку соняшникової олії і 17.06.2025 ОСОБА_9 надіслав QR-код криптогаманця призначеного для здійснення операції у криптообміннику, що за адресою: м. Вінниця, вул. Соборна, 20 на суму 18136 доларів США.

У подальшому, 20.06.2025 за дорученням ОСОБА_10 перебуваючи у криптообміннику, що за адресою: м. Вінниця, вул. Соборна, 20, здійснив оплату коштів використовуючи QR-код наданий ОСОБА_9 у сумі 11022 доларів США (згідно офіційного курсу НБУ на 20.06.2025 вартість долара США за одну одиницю складала 41,6854 вказана сума становить 459456,48 гривень). Тоді, ОСОБА_9 , 21.06.2025 близько 11:00 перебуваючи у вищезазначеному криптообміннику, отримав готівкою грошові кошти у розмірі 11022 доларів США, які були внесені ОСОБА_11 .

Продовжуючи реалізовувати свій спільний єдиний злочинний умисел спрямований на заволодіння грошовими коштами, з метою особистого збагачення, ОСОБА_9 попередньо домовившись із ОСОБА_8 , зловживаючи довірою ОСОБА_10 , у ході листуванні через мобільний додаток месенджера «Whatsapp» знову надіслав QR-код криптогаманця призначеного для здійснення операції у криптообміннику, що за адресою: м. Вінниця, вул. Соборна, 20 на суму 7114 доларів США.

Надалі, 24.06.2025 ОСОБА_10 перебуваючи у криптообміннику, що за адресою: м. Вінниця, вул. Соборна, 20, здійснив оплату решти коштів використовуючи QR-код наданий ОСОБА_9 у сумі 7114 доларів США (згідно офіційного курсу НБУ на 24.06.2025 вартість долара США за одну одиницю складала 41,7924 вказана сума становить 297311,13 гривень). Тоді, ОСОБА_9 , 26.06.2025 у період часу з 13:20-13:30 перебуваючи у вищезазначеному криптообміннику, отримав готівкою грошові кошти у розмірі 7114 доларів США, які були внесені ОСОБА_10 .

Після отримання ОСОБА_8 та ОСОБА_9 домовленої суми за поставку контейнера із соняшниковою олією з України до Гани, ОСОБА_9 зазначив терміни поставки, а саме 05-10 серпня 2025 року, однак товар був не поставлений, а ОСОБА_9 перестав виходити на зв`язок.

В подальшому, ОСОБА_8 спільно із ОСОБА_9 викраденим майном розпорядилися на власний розсуд. Внаслідок вчинення шахрайських, умисних, протиправних дій ОСОБА_8 спільно із ОСОБА_9 заподіяли ОСОБА_10 матеріальної шкоди на загальну суму 1 510 424, 46 (один мільйон п`ятсот десять тисяч чотириста двадцять чотири) гривень, що відповідно до ч. 4 примітки статті 185 КК України визнається кримінальним правопорушенням вчиненим в особливо великих розмірах, оскільки сума коштів, якими заволодів ОСОБА_8 та ОСОБА_9 в шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення.

У вчиненні кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється: ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець міста Аль-Анбар Республіки Ірак, громадянин Республіки Ірак, одружений, проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , посвідка на постійне проживання ІН108073 раніше не судимий.

25 грудня 2025 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

Вина ОСОБА_8 у вчиненні ним вказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

?Протоколами за результатами проведення негласних слідчих дій;

?Протоколами допитів потерпілого;

?Протоколами допиту свідків;

?Протоколами пред`явлення особи для впізнання по фотознімках;

?Протоколами оглядів;

?Протоколами обшуків;

?Речовими доказами;

?а також іншим матеріалами кримінального провадження.

Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки останній постійно здійснює перетин державного кордону до іноземних країн, усвідомлює тяжкість покарання, яке йому загрожує та, у випадку визнання його винним у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, міра покарання передбачає позбавлення волі на строк до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Перебуваючи на волі, ОСОБА_8 може впливати на свідків, потерпілого у кримінальному провадженні, з метою створення сприятливих для себе умов та спотворення ще не досліджених судом доказів.

Враховуючи особу підозрюваного, обставини кримінального правопорушення, наявні ризики, а також те, що ОСОБА_8 , підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, керуючись абзацом 2 п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, орган досудового розслідування вважає за необхідне визначити розмір застави, в межах завданих кримінальними правопорушеннями матеріальних збитків в сумі 1 510 424, 46 (один мільйон п`ятсот десять тисяч чотириста двадцять чотири) гривень.

Застосування до підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти вищевказаним ризикам, тому слідчий просив клопотання задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 в судовому засіданні клопотання підтримали.

Адвокати ОСОБА_6 та ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечувала щодо задоволення клопотання, просили застосувати цілодобовий домашній арешт.

Підозрюваний ОСОБА_8 в судовому засіданні по суті клопотання підтримав думку адвокатів.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, характеризуючі дані підозрюваного, прийшов до наступного висновку.

Слідчим відділенням відділення поліції № 1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000420 від 12.08.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

В рамках вказаного провадження, 25 грудня 2025 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

Щодо обґрунтованості підозри слідчий суддя зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває це поняття, враховуючи ст. ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи.

При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя також враховує вимоги п.п.3,4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При цьому, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

Дослідивши матеріали клопотання з додатками, слідчий суддя приходить до висновку, що причетність ОСОБА_8 до вчинення інкримінованого правопорушення достатньою мірою, для даної стадії кримінального провадження, доводиться доказами, які долучені слідчим до матеріалів клопотання та доведена прокурором при розгляді даного клопотання.

При вирішенні питання про наявність підстав для задоволення клопотання слідчий суддя приймає до уваги, що згідно ч. 1 ст. 183 КПК України взяття під варту є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

В судовому засіданні прокурором доведено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Зокрема, ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років з конфіскацією майна.

Згідно із позицією Європейського суду з прав людини, зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Тяжкість можливого покарання може спонукати підозрюваного переховуватися від суду. Це твердження узгоджується з практикою ЄСПЛ, зокрема у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» Європейський суд з прав людини визначив, що тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Крім того, ОСОБА_8 є громадянином іншої держави, тобто може безперешкодно залишити територію України, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч.1 ст. 177 КПК України.

З матеріалів клопотання та пояснень прокурора в судовому засіданні встановлено, що до вчинення кримінального правопорушення причетні інші особи. Зокрема у вказаному провадженні повідомлено про підозру ще одній особі. Враховуючи вказане, без дієвого запобіжного заходу ОСОБА_8 може здійснювати вплив на співучасника, якому також відомі обставини провадження, переконуючи його давати неправдиві показання, а також узгоджувати показання між собою, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати, що суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав від свідків під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу (ч.4ст.95 КПК України). За таких обставин ризик впливу на свідків може існувати не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Враховуючи, що підозрюваному відомі персональні дані свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до переконання, що ОСОБА_8 може незаконно впливати на вказаних осіб, шляхом проведення зустрічей з ними, спонуканням до зміни показів з метою надання останніми показань, які є вигідними саме для підозрюваного, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи, що кримінальне провадження перебуває на початковій стадії, продовжується відшукання речових доказів, без застосування дієвого запобіжного заходу, підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та доведення вини останнього.

При цьому слід зазначити, що чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що підозрюваний обов`язково здійснюватиме такі дії, однак має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.

Відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_8 має постійне місце проживання, раніше не судимий, одружений, на утриманні перебуває двоє дітей. Разом з тим, це не є безумовними підставами для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки вказані обставини на даний час не мають такого ступеню довіри, які можуть бути враховані судом, як такі, що мають запобіжний вплив на поведінку підозрюваного, та не є такими, що спростовують встановлені судом ризики.

На момент розгляду клопотання відомостей, які б вказували про неможливість перебування ОСОБА_8 в умовах СІЗО при ДУ «Вінницька УВП (№ 1)», зокрема, за станом здоров`я, сторонами не надано, тому слідчий суддя вважає, що заявлені ризики виправдовують тримання особи під вартою, що також доведено прокурором при розгляді даного клопотання.

За змістом ст.131 КПК запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження, а відтак їх застосування має на меті досягнення дієвості цього провадження. Дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування іншого запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти встановленим ризикам, які вказані слідчим та доведені матеріалами справи.

Щодо розміру застави, який просить визначити сторона обвинувачення, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

В силу ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно із ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Суд погоджується з органом досудового розслідування, що вказаний випадок є виключним та застава визначена в межах ч. 5 ст. 182 КПК України, не здатна забезпечити належну поведінку підозрюваного.

Зокрема, ОСОБА_8 , достовірно знаючи про введений воєнний стан, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, вчиненому за попередньою змовою групою осіб. Своїми діями підозрюваний показав зневагу до існуючих правил і норм поведінки, вчиняючи інкриміноване кримінальне правопорушення, розуміючи суспільну небезпеку злочину, проявив самовпевненість у безкарності за свій вчинок, з корисливих мотивів.

Зважаючи на обсяг підозри, враховуючи тяжкість та характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого ОСОБА_8 підозрюється, в умовах воєнного стану, суспільний резонанс, розмір завданих збитків потерпілому, суд приходить до переконання, що застава в сумі 1 510 424, 46 (один мільйон п`ятсот десять тисяч чотириста двадцять чотири) гривень 46 коп. зможе забезпечити належну поведінку підозрюваного та виконання ним покладених обов`язків.

Визначення такого розміру застави також узгоджується з практикою ЄСПЛ, якою визнано законними та обґрунтованими дії національних судів, щодо обрання підозрюваному розміру застави, який перевищував наявні активи, поточні доходи підозрюваного, тощо, беручи до уваги особливий характер справи, шкоду, завдану кримінальним правопорушенням та зазначено, що навіть якщо сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується.

Таким чином, враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення, його тяжкість, характеризуючі дані підозрюваного, наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, враховуючи той факт, що вчинене кримінальне правопорушення має високий ступінь суспільної небезпеки, умисний корисливий мотив, в період дії воєнного стану, а також, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства, слідчий суддя приходить до висновку, що такий запобіжний захід як тримання під вартою, з альтернативою внесення застави в сумі 1 510 424, 46 (один мільйон п`ятсот десять тисяч чотириста двадцять чотири) гривень 46 коп. здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та є спів мірною з вчиненим кримінальним правопорушенням.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою рахувати з дня фактичного затримання особи, тобто з 25.12.2025 по 22.02.2026 року.

Одночасно визначити заставу в розмірі 1 510 424, 46 (один мільйон п`ятсот десять тисяч чотириста двадцять чотири) гривні 46 коп., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА у Вінницькій області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_8 , наступні обов`язки:

?прибувати на виклики слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

?не відлучатись з населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

?утриматись від спілкування особами, які являються свідками, потерпілими та підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

?здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи що дають право на виїзд з України;

?носити електронний засіб контролю.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя