Провадження №1-кс/524/2165/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.09.2025 м.Кременчук

Слідчий суддя Автозаводського районного суду міста Кременчука Полтавської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_3 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

17.09.2025 року старший слідчий Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Кременчуцької окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на шорти синього кольору власником яких є потерпілий ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтоване тим, що 14.09.2025 року близько 20 години невідома особа біля буд. АДРЕСА_1 , спричинила тілесні ушкодження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якого госпіталізовано до КНМП лікарня інтенсивного лікування «Кременчуцька» з попереднім діагнозом: перелом основи черепа, крововилив в лобно-скроневу ділянку, забійна рана потиличної ділянки зліва, що можуть відноситися до тяжких тілесних ушкоджень.

15.09.2025 року відомості за вказаним фактом внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001761 від 15.09.2025 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

16.09.2025 року вилучено шорти синього кольору належні потерпілому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зі слідами речовини бурого кольору.

Слідчий прохає накласти арешт на вказані шорти з метою збереження речового доказу та забезпечення проведення експертних досліджень.

В судове засідання слідчий не з`явився, подавши до суду заяву про розгляд клопотання без його участі.

Власник майна, ОСОБА_5 , в судове засідання не з`явився.

Згідно ч.1 ст.172 КПК України неприбуття прокурора та власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши клопотання слідчого та додані до нього матеріали, суд доходить висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З матеріалів доданих до клопотання вбачається, що дійсно, 15.05.2025 внесені відомості до ЄРДР та розпочато кримінальне провадження №0001761 за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.121 КК України за фактом спричинення ОСОБА_5 тілесних ушкоджень, які за ступенем тяжкості можуть відноситись до тяжких.

Згідно пояснень наданих потерпілим ОСОБА_5 існують достатні підстави вважати, що до вчинення кримінального правопорушення причетний ОСОБА_6 , який в результаті конфлікту з потерпілим завдав останньому удар кулаком в область обличчя, від чого потерпілий впав на спину на проїзній частині.

Вказане також підтверджується поясненнями безпосередньо наданими ОСОБА_6 , доданими до клопотання.

Відповідно до протоколу огляду від 16.09.2025 слідчим вилучено шорти синього кольору зі слідами речовини бурого кольору.

Вилучені шорти потерпілого ОСОБА_5 , є речовим доказом, можуть зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення (зокрема, сліди крові).

З метою збереження речових доказів, проведення з ними необхідних процесуальних дій та експертиз, для досягнення повноти, всебічності та неупередженості розслідування кримінального правопорушення, суд вважає за необхідне задовольнити подане клопотання про арешт майна.

Керуючись ст.ст.170-173, 175, 309, 395 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 про арешт майна, задовольнити.

Накласти арешт на шорти синього кольору, власником яких є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Копію ухвали слідчого судді вручити прокурору та направити власнику майна не пізніше наступного дня після її постановлення.

Ухвала про арешт майна виконується негайно прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, захисником, законним представником, цивільним позивачем, та іншими заінтересованими особами, - протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, виклик яких не проводився, - у той самий строк після одержання ними копії ухвали слідчого судді.

Слідчий суддя ОСОБА_1