Слобідський районний суд міста Харкова
Номер провадження № 1-кп/641/10/2026 Справа № 641/5088/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2026 року

Слобідський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про кримінальні правопорушення у якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001222 від 14.06.2019 за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, українця, із середньою освітою, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, який фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП не відомий, раніше судимого 26.02.2018 Жовтневим районним судом м. Харкова за ч. 2 ст. 186 КК України до 4 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільненого від відбування покарання з іспитовим строком 3 роки,

у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 обвинувачується в тому, що 10 травня 2019 року приблизно о 18-00 години, маючи злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням в інше приміщення, діючи умисно та повторно, з корисливих мотивів, з метою наживи, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, переліз через паркан нежитлової будівлі за адресою: м. Харків, пр. Байрона, 40, що є власністю ТОВ Фірма «Олександра» в особі виконувача обов`язків генерального директора ОСОБА_5 та продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, шляхом віджиму дверей підсобного приміщення будівлі відчинив їх та пройшов всередину, тим самим незаконно проник до неї.

Надалі ОСОБА_4 , знаходячись у приміщенні будівлі, продовжуючи реалізовувати злочинний умисел, взяв належний потерпілому брухт чорного металу, а саме: металевий пристрій з щітками для чищення виробів з тканини, металеву ніжку від стільця, металевий корпус від пральної машини, металеву касету для комунікаційного люку, загальна вага яких становить 110 кг, чим спричинив потерпілому матеріальну шкоду в розмірі 575 грн. 30 коп. Після цього ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення з вищевказаними речами зник та в подальшому розпорядився ними на власний розсуд.

Таким чином, ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, поєднане з проникненням в інше приміщення.

В судовому засіданні прокурор просив закрити дане кримінальне провадження у зв`язку з набранням чинності Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18 липня 2024 року.

Обвинувачений ОСОБА_4 не заперечував проти закриття кримінального провадження, зазначив, що наслідки закриття провадження йому зрозумілі. Також обвинувачений вказав, що йому зрозуміло, що закриття провадження у зв`язку з декриміналізацією діяння не є реабілітуючою обставиною та його позиція є добровільною.

Суд, вислухавши думку учасників процесу, дійшов наступного.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 479-2 КПК України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої статті 284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує.

09.08.2024 набрав чинності ЗУ «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18.07.2024 № 3886-IX, яким ст. 51 КУпАП України викладено у новій редакцій та встановлено, що максимальний розмір викраденого майна для кваліфікації дій особи як дрібне викрадення чужого майна за ч. 2 ст. 51 КУпАП України не може перевищувати двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

В постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 07.10.2024 у справі № 278/1566/21 зроблено висновок, що Закон України № 3886-IX від 18.07.2024, яким унесені зміни до ст. 51 КУпАП, є законом про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність у значенні ст. 5 КК України для тих діянь, які до набрання цим Законом чинності вважалися кримінальним правопорушенням, однак після набрання ним чинності підпадають під ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 51 КУпАП.

Відповідно п. 5 підрозділу 1 розділу XX ПК України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року (розмір, якої дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.

З 01.01.2026 року прожитковий мінімум для працездатних осіб згідно з ч. 1 ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2026 рік» становить 3328,00 грн.

Положеннями ч. 1 ст. 3 КК України встановлено, що законодавство України про кримінальну відповідальність становить Кримінальний кодекс України, який ґрунтується на Конституції України та загальновизнаних принципах і нормах міжнародного права. При цьому зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення (ч. 6 ст.3 КК України).

Відповідно до ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Зазначені норми Основного Закону України також знайшли своє відображення і в ч. 1 ст. 5 КК України, згідно з якою закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Враховуючи те, що ОСОБА_4 обвинувачується у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненому повторно, поєднаному з проникненням в інше приміщення, вартість майна згідно експертизи становить 575,30 грн., тобто є меншою за розмір, з якого, відповідно до Закону № 3886-IX та положень Податкового кодексу України, настає кримінальна відповідальність, суд вважає, що з огляду на передбачений ст. 58 Конституції України і статтею 5 КК України, принцип зворотної дії закону в часі та з урахуванням вищенаведеного, вчинене ОСОБА_4 кримінальне правопорушення не підпадає під кримінально каране діяння, передбачене Особливою частиною КК України.

Внесені законодавцем зміни про кримінальну відповідальність призвели до часткової декриміналізації діяння, і дія Закону має зворотну дію у часі, тому скасовує кримінальну відповідальність у разі заподіяння злочином меншої шкоди, ніж встановлено нормою закону.

Пунктом 4-1 частини 1 статті 284 КПК України визначено, що кримінальне провадження закривається в разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

З огляду на вище викладене, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для закриття кримінального провадження на підставі пункту 4-1 частини 1 статті 284 КПК України.

Доля речових доказів вирішується в порядку ст. 100 КПК України.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 174 КПК України суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна.

Процесуальні витрати (витрати на залучення експерта) у відповідності з вимогами ст. 124 КПК України з обвинуваченого стягненню не підлягають та відносяться на рахунок держави.

Цивільний позов по справі не заявлений.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 49 КК України, п. 1 ч. 2 ст. 284, ст.ст. 286, 370, 372 КПК України, суд-

П О С Т А Н О В И В:

Кримінальне провадження, відомості про кримінальні правопорушення у якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001222 від 14.06.2019 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України закрити на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 22.05.2019, на предмети, вилучені 15.05.2019 року в ході огляду предметів за адресою: м. Харків, вул. Аскольдівська, 33, які видав ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: 1) металевий пристрій з щітками для чищення виробів з тканини, в корпусі сірого кольору, не функціонує, буз двигуна; 2) металева ніжка сірого кольору від стільця з 4-ма коліщатами та частиною для кріплення сидіння червоного кольору; 3) металевий корпус від пральної машини «INDESIT WG 421 TPR», білого кольору; 4) металева касета для комунікаційного люку, круглої форми, - зняти

Витрати, пов`язані з проведенням судової товарознавчої експертизи № 6/1324СЕ-19 від 24.05.2019 на суму 314,02 грн., трасологічної експертизи на суму 785,05 грн. - віднести на рахунок держави.

Речові докази: металевий пристрій з щітками для чищення виробів з тканини і корпусі сіроно кольору, металева ніжка від стільця з чотирма коліщатами та частиною для кріплення сидіння червоного кольору, металевий корпус від пральної машини Індезіт білого кольору, металева касета для комунікаційного люку круглої форми, передані на відповідальне зберігання під розписку потерпілому ОСОБА_5 , вважати повернутими за належністю.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Слобідський районний суд міста Харкова протягом 7 днів з дня її проголошення.

Cуддя- ОСОБА_1