УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 грудня 2025 року місто Дніпро

Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпра у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2

прокурор ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції)

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду, в межах кримінального провадження № 0009609 від 30.05.2025 року клопотання заступника керівника Сумської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження № 0009609 від 30.05.2025 року та звільнення від кримінальної відповідальності на підставі ч. 5 ст. 401 КК України,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Суми, Сумської області, українця, громадянина України, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 407 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно рішення Вищої ради правосуддя від 24.09.2024 № 2797/0/15-24 змінена з 7 жовтня 2024 року територіальна підсудність судових справ Добропільського міськрайонного суду Донецької області шляхом її передачі до Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська (на теперішній час місто Дніпро).

В підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявив клопотання про повернення клопотання про закриття кримінального провадження № 0009609 від 30.05.2025 року та звільнення від кримінальної відповідальності на підставі ч. 5 ст. 401 КК України ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 407 КК України, для подальшого досудового розслідування, оскільки на теперішній час невідомо місце знаходження підозрюваного, з яким відсутній будь-який зв`язок та є неперевірена інформація про зникнення безвісті військовослужбовця ОСОБА_5 під час виконання бойового завдання.

Вирішуючи клопотання прокурора ОСОБА_3 суд враховує, що участь підозрюваного (обвинуваченого) в судовому засіданні у розгляді клопотання про закриття кримінального провадження та звільнення від кримінальної відповідальності є обов`язковою.

Підозрюваний ОСОБА_5 не прибув у підготовчі судові засідання 19.11.2025, 26.11.2025 та 25.12.2025 року.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ця вимога спрямована на швидкий захист судом порушених прав особи, оскільки будь-яке зволікання може негативно відобразитися на правах, які підлягають захисту.

Відсутність своєчасного судового захисту може призводити до ситуацій, коли наступні дії суду вже не матимуть значення для особи та її прав.

Згідно з частиною другою статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є, зокрема, розумні строки розгляду справи судом.

Пунктом 1 частини сьомої статті 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суддя зобов`язаний, зокрема, справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства.

Відповідно до статті 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частинами першою третьою статті 28 КПК України встановлено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження суд.

Критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є: 1) складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; 2) поведінка учасників кримінального провадження; 3) спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.

Частиною першою статті 318 КПК України встановлено, що судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку.

Отже, під час розгляду кримінальної справи та вчинення окремих процесуальних дій судді керуються принципом «розумності строків» як загальної засади кримінального провадження, передбаченої пунктом 21 частини першої статті 7 КПК України, і діють в межах строків, які, на їхній розсуд, є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень відповідно до частини першої статті 28 КПК України.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що розумність тривалості провадження має оцінюватися у світлі обставин справи та з урахуванням таких критеріїв, як складність справи, поведінка заявників та відповідних органів влади, а також важливість предмета спору для заявників (рішення у справах «Вергельський проти України» від 12 березня 2009 року, пункт 116; «Дамбе та інші проти України» від 28 жовтня 2021 року пункт 7).

Водночас обвинувачений (підозрюваний) у кримінальному провадженні повинен мати право розраховувати на здійснення провадження в його справі з особливою ретельністю і на те, що забезпечення права на справедливий суд покликано не допускати в кримінальних провадженнях надто тривалого перебування обвинувачуваної особи в стані невизначеності щодо своєї долі (рішення у справі «Вергельський проти України» від 2009 року, пункт 116).

Крім того, суд враховує, що КПК України не врегульоване вирішення питання про повернення прокурору клопотання про закриття кримінального провадження та звільнення від кримінальної відповідальності підозрюваного, для подальшого досудового розслідування.

Згідно із вимогами частини 6 статті 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 Кримінального процесуального кодексу України.

Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом (частина 1 статті 22 КПК України)

Відповідно до ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбаченим КПК України.

До загальних засад кримінального провадження віднесено диспозитивність, за змістом якої слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень Кримінальним процесуальним кодексом України (ч. 3 ст. 26 КПК України).

Прохання прокурора про повернення прокурору клопотання про закриття кримінального провадження та звільнення від кримінальної відповідальності підозрюваного для подальшого досудового розслідування є способом використання представником державного обвинувачення своїх прав, а тому розгляд вказаного клопотання всупереч волі особи, яка його подала, становило б порушення засади диспозитивності та перебувало б за межами компетенції суду.

Виходячи з принципів змагальності і диспозитивності кримінального процесу, визначених ст.ст. 7, 22, 26 КПК України, враховуючи те, що місцезнаходження підозрюваного ОСОБА_5 невідомо, з яким відсутній будь-який зв`язок та є неперевірена інформація про зникнення безвісті військовослужбовця ОСОБА_5 під час виконання бойового завдання, особа, яка подала клопотання прокурор, з яким звернувся до суду, не підтримує його, тому у суду відсутні підстави для розгляду та вирішення по суті клопотання прокурора про закриття кримінальне провадження № 0009609 від 30.05.2025 року та звільнення від кримінальної відповідальності на підставі ч. 5 ст. 401 КК України ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 407 КК України.

Як суд згадав, ОСОБА_5 набув статус підозрюваного.

Виходячи з змісту ст. 280 КПК України, суд, на стадії досудового розслідування, в межах вирішення зазначеного клопотання відносно підозрюваного, не наділений повноваженнями оголошувати у розшук підозрюваного та зупиняти досудове розслідування з цієї підстави або з іншої підстави, передбаченої ст. 280 КПК України, оскільки до зупинення досудового розслідування, не суд, а виключно слідчий, дізнавач зобов`язаний виконати всі слідчі (розшукові) та інші процесуальні дії, проведення яких необхідне та можливе, а також всі дії для здійснення розшуку підозрюваного, якщо зупинити досудове розслідування необхідно у зв`язку з обставинами, передбаченими пунктом 2 частини першої цієї статті.

З огляду на викладене, суд вважає, що клопотання прокурора про повернення клопотання прокурора про закриття кримінальне провадження № 0009609 від 30.05.2025 року та звільнення від кримінальної відповідальності на підставі ч. 5 ст. 401 КК України ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 407 КК України, для продовження досудового розслідування, підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 7, ч. 6 ст. 9, 314, 369-372 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 , - задовольнити.

Повернути прокурору клопотання про закриття кримінальне провадження №0009609 від 30.05.2025 року та звільнення від кримінальної відповідальності на підставі ч. 5 ст. 401 КК України ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 407 КК України, - для подальшого досудового розслідування.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпра протягом семи днів з дня оголошення ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

25.12.2025