Справа № 488/408/26
Провадження № 1-кс/488/42/26 р.
УХВАЛА

02.02.2026 року м. Миколаїв

Слідчий суддя Корабельного районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , ознайомившись зі скаргою начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР),

ВСТАНОВИВ:

30.01.2026 року до Корабельного районного суду м. Миколаєва надійшла вказана скарга.

Зі змісту останньої слідує, що 30.12.2025 року до відділу поліції №3 Миколаївського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області представником ІНФОРМАЦІЯ_2 подано повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.336 КК України, громадянином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який 11.02.2025 року пройшов медичний огляд ВЛК ІНФОРМАЦІЯ_2 , визнаний придатний до військової служби, та якому 04.12.2025 було вручено повістку на уточнення облікових даних. 16.12.2025 р. військовозобов`язаний ОСОБА_3 прибув до ІНФОРМАЦІЯ_2 і відмовився від призову за мобілізацією та подальшого проходження військової служби.

27.01.2026 року ІНФОРМАЦІЯ_4 отримав відповідь від ВП№3 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області №14432-2026 від 27.01.2026 року про те, що повідомлення, направлене начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 про ухилення від призову військовозобов`язаним ОСОБА_3 зареєстровано до інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції» за №15602 від 31.12.25, розглянуто в порядку Закону України «Про звернення громадян», тобто відомості не внесені до ЄРДР.

Звертаючись до суду з даною скаргою, ІНФОРМАЦІЯ_5 просить зобов`язати уповноважених осіб слідчого відділення відділу поліції №3 Миколаївського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Миколаївській області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення за повідомленням ІНФОРМАЦІЯ_2 про вчинення громадянином ОСОБА_3 кримінального правопорушення, передбаченого ст.336 КК України (повідомлення від 30.12.2025 року за вих. №5876), посилаючись на те, що відповідь на повідомлення про вчинення кримінального правопорушення за ознаками ст. 336 ККУ заявник отримав лише 27.01.2026 року, а тому вважає, що строки на оскарження бездіяльності слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, не сплинув.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження за даною скаргою, слідчий суддя виходить з такого.

Відповідно до положень ст.214 КПК, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Статтею 303 КПК України визначено порядок оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення та, з огляду на положення ч. 1 ст. 214 КПК, така бездіяльність слідчого, прокурора полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення з ненаданням заявнику відповідного витягу.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора можуть бути подані відповідним суб`єктом права на таке оскарження протягом десяти днів з моменту вчинення бездіяльності.

Частиною 1 ст. 304 КПК встановлено десятиденний строк, упродовж якого особа має право звернутися зі скаргою на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора. Цей строк обчислюється з моменту прийняття рішення, вчинення відповідної дії.

При оскарженні бездіяльності обчислення строку оскарження починається із дня, що наступає після останнього дня, який відведено кримінально-процесуальним кодексом для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії.

Враховуючи, що заявник звернувся до ВП №3 МРУП ГУНП в Миколаївській області із заявою про вчинене кримінальне правопорушення 30.12.2025 року, отже строк оскарження вищевказаної бездіяльності сплинув 10.01.2026 р.

В той же час слід відзначити, що лист від ВП №3 МРУП ГУНП в Миколаївській області від 27.01.2026 р. №14432-20 26 не є рішенням та відправною точкою, з якої починається облік строку подання скарги. Крім того, до отримання даної відповіді скаржник не був позбавлений можливості звернутися до суду із даною скаргою, при цьому не вказав обставин, які об`єктивно перешкоджали у встановлений Законом строк оскаржити бездіяльність відповідальних осіб ВП №3, в тому числі з огляду на чітко визначений Законом досить короткий термін, що зобов`язує слідчого, прокурора надати заявнику витяг з ЄРДР, зокрема протягом 24 годин з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст.ст.60,214 КПК) та з неотриманням якого скаржник набув відповідних прав на оскарження такої бездіяльності.

За приписами ч. 2 ст. 113 КПК процесуальні дії під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу. Вимога про необхідність виконання процесуальних дій у строк, установлений КПК України, також міститься у ст. 116 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 117 КПК передбачено, що строк виконання процесуальних дій поновлюється лише в тому випадку, якщо судом буде визначено поважність причин його пропуску.

Стала практика Касаційного кримінального суду Верховного Суду у питанні поважності пропуску процесуальних строків (зокрема, постанови від 27.03.2019 у справі №127/17092/18 (провадження №51-8813км18), від 21.12.2022 у справі №376/2712/21 (провадження №51-1690км22) та інші) свідчить про те, що виходячи із системного аналізу норм процесуального закону, під поважними причинами пропущення процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати скаргу у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Такі обставини мають бути підтверджені належними фактичними даними.

Недотримання встановлених законом процесуальних строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки. Касаційний кримінальний суд Верховного Суду у постанові від 27.03.2019 у справі №127/17092/18 (провадження №51-8813км18) зазначає, що хоча ст. 117 КПК України передбачено норму щодо поновлення пропущеного строку, однак це можливо лише у разі наявності поважних причин пропуску такого строку. При вирішенні питання про поновлення пропущеного строку судом мають враховуватися такі обставини, як тривалість процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску), та інші доречні обставини.

Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але він цього не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інше подібне за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Іншого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає.

Отже, початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (рішення, дії чи бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Частиною 2 ст. 304 КПК України передбачено, що скарга повертається, зокрема, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 304, 395 КПК України,

У Х В А Л И В:

Скаргу начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 на бездіяльність відповідальних осіб ВП №3 МРУП ГУНП в Миколаївській області, що полягає у невнесення відомостей за заявою від 30.12.2025 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання скаржником її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1