Справа № 522/412/25
Провадження по справі № 1-кп/522/60/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2025 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Приморського районного суду м. Одеси № 106 кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000675 від 02.09.2024 року, стосовно

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Шабо, Білгород-Дністровського району Одеської області, громадянина України, з неповною вищою освітою, не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимий,

за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

представника потерпілої ОСОБА_5 та представника цивільного позивача ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Приморського районного суду м. Одеси перебуває на розгляді кримінальне провадження № 0000675 від 02.09.2024 року, стосовно ОСОБА_3 , за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Від захисника ОСОБА_8 до суду надійшло клопотання про призначення ОСОБА_3 , додаткової амбулаторно, комісійної, комплексної судово психолого-психіатричної експертизи та витребування з КНП «Одеський обласний медичний центр психічного здоров`я» медичної картки хворого ОСОБА_3 .

В обґрунтування клопотання захисник зазначив, що на підставі рішення Суворовського районного суду м. Одеси 523/852/18 від 24.01.2018 року, ОСОБА_3 був госпіталізований на примусове лікування Одеського обласного медичного центру психічного здоров`я.

Крім того, захисником в минулому судовому засіданні було виявлено, що дії ОСОБА_3 не відповідають вимогам, що склалися, що було з`ясовано ним й після відвідування його підзахисного в слідчому ізоляторі 14.04.2024 року. Захисник, вказав, що після спілкування з родичами ОСОБА_3 , було встановлено, що останній проходив стаціонарне лікування в психіатричній лікарні.

Крім того, захисник зазначив, що ним було зроблено адвокатський запит до Одеського обласного центру психічного здоров`я та ОММЧ №21, та згідно медичної довідки ОММЧ-21-25-вн №366 від 17.07.2025 року, ОСОБА_3 наразі отримує медикаментозне лікування, у зв`язку із погіршенням психічного стану здоров`я.

Також захисник просив долучити до матеріалів справи медичну довідку, отриману у відповідь на адвокатський запит до КУ «ООМЦПЗ» №726-МИ-25 від 17.07.2025, згідно якої ОСОБА_3 перебував на лікуванні в період з 20.01.2018 року по 02.03.2018 року та з 23.03.2021 року по 22.04.2021 року.

Обвинувачений підтримав клопотання захисника.

Прокурор в судовому засіданні не заперечував проти задоволення вказаного клопотання захисника.

Представник потерпілої та цивільного позивача заперечувала проти задоволення клопотання захисника.

Суд, дослідивши клопотання захисника про призначення додаткової амбулаторно, комісійної, комплексної судово психолого-психіатричної експертизи, заслухавши думку учасників процесу, дійшов такого висновку.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 91 КПК України, у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження, зокрема й визначення психічного стану обвинуваченого.

Відповідно до ст. 242, 243 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права. Експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження.

Відповідно до ч.1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно ст.1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до ч.1 ст. 509 КПК України, слідчий, прокурор зобов`язані залучити експерта (експертів) для проведення психіатричної експертизи у разі, якщо під час кримінального провадження будуть встановлені обставини, які дають підстави вважати, що особа під час вчинення суспільно небезпечного діяння була в неосудному або обмежено осудному стані або вчинила кримінальне правопорушення в осудному стані, але після його вчинення захворіла на психічну хворобу, яка позбавляє її можливості усвідомлювати свої дії або керувати ними. Такими обставинами, зокрема, є: наявність згідно з медичним документом у особи розладу психічної діяльності або психічного захворювання; поведінка особи під час вчинення суспільно небезпечного діяння або після нього була або є неадекватною (затьмарення свідомості, порушення сприйняття, мислення, волі, емоцій, інтелекту чи пам`яті тощо).

Згідно п. 1.2.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5 (зі змінами і доповненнями), згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.

Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи.

Комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.

Так, згідно висновку експерта, наявному в матеріалах кримінального провадження, ОСОБА_3 не має психічних розладів, є осудним та не потребує застосування примусових заходів медичного характеру.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 244 КПК України, у клопотанні зазначаються: 1) короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання; 2) правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання; 4) експерт, якого необхідно залучити, або експертна установа, якій необхідно доручити проведення експертизи; 5) вид експертного дослідження, що необхідно провести, та перелік запитань, які необхідно поставити перед експертом.

Так, в своєму клопотанні захисник просить призначити ОСОБА_3 , проведення додаткової амбулаторно, комісійної, комплексної судово психолого-психіатричної експертизи, посилаючись на те, що під час досудового розслідування обвинуваченому було проведено первинну, амбулаторну, комісійну, комплексну судову психолого-психіатричну експертизу, що не відповідає дійсності.

Так, згідно наданого прокурором висновку судово-психіатричного експерта №738 від 17.10.2024 року, ОСОБА_3 було проведено первину амбулаторну комплексну судову психолого-психіатричну експертизу.

Однак, вона не є комісійною не за своїм видом, а за організаційними ознаками експертизи. Вказане свідчить про те, що обвинуваченому на досудовому розслідуванні не було проведено даний вид експертизи.

Таким чином, суд дійшов висновку, що захисником не конкретизовано вид експертного дослідження, що необхідно провести, у зв`язку із чим суд позбавлений можливості вирішити вказане питання.

Крім того, захисник просив у своєму клопотанні витребувати з КНП «Одеський обласний медичний центр психічного здоров`я» медичну картку хворого ОСОБА_3 .

Обвинувачений також підтримав клопотання захисника в цій частині.

Прокурор, представник потерпілої та цивільного позивача адвокат ОСОБА_7 заперечували проти задоволення клопотання у вказаній частині, оскільки вважали, що це не відповідає вимогам КПК.

Дослідивши клопотання про витребування медичної картки хворого, суд дійшов висновку про необхідність відмови в його задоволенні, з таких підстав.

Частина 1 статті 22 КПК України передбачає, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Забезпечуючи обвинуваченому право на захист (ст. 20 КПК України) та з огляду на принцип змагальності (ст. 22 КПК України), сторона захисту має рівні права зі стороною обвинувачення в питанні збирання доказів, подання клопотань, а також в реалізації процесуальних прав, передбачених КПК України. Суд, в свою чергу, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків

Згідно п. 2 ч. 4 ст. 42, ч. 4 ст. 46 КПК України, обвинувачений та його захисник мають право збирати і подавати суду докази.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 93 КПК України збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з ч. 3 ст. 93 КПК України сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

Питання заходів забезпечення кримінального провадження на стадії досудового розслідування регламентовано Главою 15 Розділом ІІ КПК України, якими суд керується під час судового розгляду.

Суд підкреслює, що у відповідності до частини першої статті 93 Кримінального процесуального кодексу України збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження і не може покладатися на суд, оскільки він, як зазначено у частині шостій статті 22 Кримінального процесуального кодексу України, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, лише створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Можливість збирання доказів під час судового провадження передбачена ст. 333 КПК України, якою також передбачена і можливість застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у тому числі і надання тимчасового доступу до речей і документів, якщо у сторони кримінального провадження є якісь труднощі ознайомитися з ними, зробити їх копії та вилучати їх (здійснити їх виїмки).

Виходячи із аналізу положень КПК України, в разі необхідності витребування певної інформації сторона кримінального провадження має право звернутись до суду у відповідності до вимог ст. 159, 160 КПК України, з клопотанням про надання тимчасового доступу до речей.

З урахуванням наведеного, суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_8 про призначення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додаткової амбулаторно, комісійної, комплексної судово психолого-психіатричної експертизи та витребування з КНП «Одеський обласний медичний центр психічного здоров`я» медичної картки хворого ОСОБА_3 .

Керуючись ст. 242, 332, 372, 376, 509 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_8 про призначення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додаткової амбулаторно, комісійної, комплексної судово психолого-психіатричної експертизи та витребування з КНП «Одеський обласний медичний центр психічного здоров`я» медичної картки хворого ОСОБА_3 відмовити, з підстав викладених в мотивувальній частині ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Приморського районного суду

м. Одеси ОСОБА_9