Справа № 138/3782/25
Провадження №:1-кс/138/1059/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.12.2025 м. Могилів-Подільський

Могилів-Подільський міськрайонний суду Вінницької області, у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області клопотання прокурора Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна під час досудового розслідування кримінального провадження № 0000283 від 28.12.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України,

ВСТАНОВИВ:

29.12.2025 до Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області надійшло вказане вище клопотання.

Клопотання мотивоване тим, зокрема, що сектор дізнання Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000283 від 28.12.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Встановлено, що 27.12.2025 до Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області надійшло повідомлення від Державної прикордонної служби України про те, що того ж дня близько 13:20 під час спроби перетину державного кордону України в пункті пропуску «Могилів-Подільський - Отач», що розташований за адресою: вул. Соборна, буд. 7, м. Могилів-Подільський Вінницької області, громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , пред?явив довідку для отримання пільг інвалідами, які не мають права на пенсію чи соціальну допомогу №5 від 28.02.2025, видану Управлінням соціальної та ветеранської політики Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, та довідку до акта медико-соціальною експертною комісією серії АВ № 0035009 від 16.10.2024, видану Державним закладом «Центральна медико-соціальна експертна комісія МОЗ України» (м. Київ), які видані на ім?я ОСОБА_5 та містять ознаки підробки.

27.12.2025 під час огляду місця події на міжнародному пункті пропуску поліції для автомобільного сполученя «Могилів-Подільський-Отач» працівниками поліції Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області були виявлені та вилучені зазначені документи, які упаковано до паперового конверта з маркуванням «Національна поліція України».

Під час перевірки документів у прикордонного наряду виникли сумніви щодо їх дійсності. Так, за результатами поглибленої перевірки встановлено, що текст надрукований поверх відбитка печатки, підпис посадової особи має ознаки невідповідності, а особа не орієнтується в порядку вид відповідної довідки.

Дізнавач 28.12.2025 виніс постанову про приєднання зазначених документів до справи, як речових доказів.

29.12.2025 було направлено запити до Управління соціальної та ветеранської політики Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації та до Державного закладу «Центральна медико-соціальна експертна комісія МОЗ України» (м. Київ) з метою перевірки достовірності виданих документів. Станом на теперішній час відповіді на зазначені запити не надійшли.

У ході відібрання пояснень ОСОБА_5 повідомив, що зазначені документи отримав відповідно до чинного законодавства.

Довідка для отримання пільг інвалідами, які не мають права на пенсію чи соціальну допомогу, №5 від 28.02.2025, видана Управлінням соціальної та ветеранської політики Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, та довідка до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серії АВ № 0035009 від 16.10.2024, видана Державним закладом «Центральна медико-соціальна експертна комісія МОЗ України» (м. Київ), видані на ім?я ОСОБА_5 , упаковані до паперового конверта з маркуванням «Національна поліція України», збережені зі слідами вчинення кримінального правопорушення та можуть бути використані докази.

Необхідність арешту обґрунтована тим, що зазначені документи є предметом кримінального правопорушення, а також речовими доказами, тому арешт доцільний для їх збереження та забезпечення проведення подальших слідчих (розшукових) дій.

Зважаючи на викладене вище, прокурор просив накласти арешт на вказані вище документи.

Прокурор клопотання підтримав з підстав зазначених у ньому. Також зазначив, що при перевірці документів, ОСОБА_5 не зміг пояснити процедуру отримання вилучених у нього довідок.

Представник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання прокурора, мотивуючи це тим, зокрема, що ОСОБА_5 неодноразово перетинав державний кордон України під час дії воєнного стану. Крім того, він не повинен знати процедуру отримання довідок, для їх отримання. Документи на підставі яких видавались довідки у нього наявні. У нього була черепно-мозкова травма внаслідок якої йому було оформлено статус особи з інвалідністю. Також, йому не дали скористатись правовою допомогою та не допустили адвоката до пункту пропуску.

Крім того, в матеріалах справи наявні письмові заперечення представника, які мотивовані тим, зокрема, що ОСОБА_5 є особою з інвалідністю ІІ групи, має загальне захворюванню внаслідок закритої черепно-мозкової травми. На даний час він продовжує лікуватись. Клопотання про арешт майна не було вручено власнику майна. У клопотанні про арешт майна зазначено, що працівниками ДПС України було здійснено поглиблену перевірку вилучених документів, внаслідок чого відповідна особа дійшла висновку про підробку вказаних довідок. Разом з тим, ОСОБА_5 неодноразово перетинав державний кордон України та не мав відмов у його перетині. Під час проходження прикордонного контролю він повідомив про свої хвороби та надав усі медичні документи. Також, у висновку про підробку, вказано, що особа не орієнтується у процедурі видачі довідок, однак він і не повинен орієнтуватись, таких вимог немає та для того, щоб їх отримати і не потрібно. Крім того, не зрозуміло яким чином працівник ДПС України знає чи відповідає підпис посадової особи, що видала довідку її оригіналу. Вилучені документи підтверджують право ОСОБА_5 на пільги та їх вилучення протиправно позбавляє його цього права. Також, його було позбавлено права на правничу допомогу.

Заслухавши думку прокурора та представника власника майна, дослідивши зміст клопотання та додані до нього документи, письмові заперечення, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання необхідно задовольнити з таких підстав.

Частиною 1 ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Стаття 98 КПК України визначає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Отже, прокурором доведено, що вказаний вище документ може бути використаний, як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, оскільки міг зберегти на собі сліди кримінального правопорушення або містити інші відомості, які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також є предметом, що міг бути набутими кримінально протиправним шляхом, тобто відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого його відчуження або знищення, що не забезпечить виконання завдання кримінального провадження.

Суд звертає увагу на те, що сам факт неодноразового перетину державного кордону України протягом 2025 року ОСОБА_5 не підтверджує ту обставину, що довідки є не підробленими. Встановлення факту підробки можливе під час проведення досудового розслідування, шляхом, зокрема, звернення із запитом до органу, що їх видав, з метою підтвердження. При цьому, в матеріалах клопотання прокурора містять відповідні запити, однак відповідь на них ще не надійшла. Також, представник власник майна не позбавлена можливості самостійно звернутись до вказаних органів із адвокатським запитом та згодою ОСОБА_5 на надання інформації.

Крім того, вимоги ст.171 КПК України не вимагають надсилання копії клопотання про арешт майна власнику майна, натомість є обов`язок слідчого судді повідомити вказану особу про розгляд такого клопотання, що і було зроблено та власник майна скористався своїм право на подання заперечень, а також на правничу допомогу.

Також, згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Згідно ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Як встановлено під час розгляду даного клопотання, до Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області звернулась уповноважена особа ДПС України із заявою про можливе вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.358 КПК України, а тому, у даному випадку, дізнавач мав обов`язок внести відомості до ЄРДР та розпочато досудове розслідування. При цьому, викладені в такому повідомленні обставини підлягають перевірці, але така перевірка повинна проводитись вже в рамках відкритого кримінального провадження, внесеного до ЄРДР. Потім, у разі, якщо посадова особа дійде висновку, що у викладеній ситуації немає ознак складу кримінального правопорушення, вона може винести постанову про закриття кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК, що матиме наслідок повернення вилучених документів.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про арешт майна підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

Слідча суддя дійшла висновку, що у даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження, а обставини кримінального провадження станом на час прийняття процесуального рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання, як накладення арешту.

Також, суд звертає увагу на положення абзацу 2 частини 1 статті 174 КПК України відповідно до якої арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На підставі викладеного та керуючись ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на вилучені 27.12.2025 на міжнародному пункті пропуску для автомобільного сполучення «Могилів-Подільський-Отач», що знаходиться за адресою: вул.Соборна, 7, м.Могилів-Подільський Вінницької області, документи, а саме: довідку для отримання пільг інвалідами, які не мають права на пенсію чи соціальну допомогу №5 від 28.02.2025, видану Управлінням соціальної та ветеранської політики Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, та довідку до акта огляду медико-соціальної експертної комісії серії АВ №0035009 від 16.10.2024, видану Державним закладом «Центральна медико-соціальна експертна комісія МОЗ України» (м.Київ), які видані на ім`я ОСОБА_5 .

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню слідчим та/або прокурором.

Виконання та контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення направити прокурору, адвокату та ОСОБА_5 (адреса: АДРЕСА_1 ).

Зобов`язати прокурора Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_3 повідомити заінтересованих осіб про накладення арешту на вказане вище майно.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали суду складено та оголошено 31.12.2025 - 10 год. 30 хв.

Слідчий суддя: ОСОБА_1