печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2025 року

Суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Печерського районного суду м. Києва заяву захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від участі у розгляді судового провадження № 757/39147/25-к за клопотанням прокурора другого відділу другого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про відсторонення підозрюваного ОСОБА_3 від посади у кримінальному провадженні № 0000765 від 24.07.2025,

УСТАНОВИВ:

У провадження судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшла заява захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від участі у розгляді судового провадження № 757/39147/25-к за клопотанням прокурора другого відділу другого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про відсторонення підозрюваного ОСОБА_3 від посади у кримінальному провадженні № 0000765 від 24.07.2025.

В обґрунтування відводу адвокат ОСОБА_4 зазначає, що були порушені правила авторозподілу судової справи, передбачені пунктом 5 частини першої статті 75 КПК України, у зв`язку з чим у останнього виник сумнів у неупередженості слідчого судді. Проте, адвокат ОСОБА_4 також зазначив, що обґрунтування підстав відводу буде надано судді, визначеному для розгляду цієї заяви про відвід, під час такого розгляду.

У судове засідання заявник - адвокат ОСОБА_4 не з`явився, про місце і час розгляду заяви повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомлено та обґрунтування підстав відводу до суду не подано.

У судове засідання підозрюваний ОСОБА_3 не з`явився, про місце і час розгляду заяви повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомлено.

У судове засідання прокурор не з`явився, про місце і час розгляду заяви повідомлений належним чином. Разом з тим, прокурор відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 подала до суду заяву про розгляд провадження у її відсутності, просить відмовити у задоволенні заяви про відвід.

У судове засідання слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5 не з`явилася, про місце і час розгляду заяви повідомлена належним чином.

Відповідно до положень статті 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті заяви у відсутності осіб, які не з`явились, на підставі наданих доказів.

Вивчивши заяву, дослідивши матеріали провадження, суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов такого висновку.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті заяви у відсутності осіб, які не з`явились, на підставі наданих доказів.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких слідчий суддя безумовно підлягає відводу, визначений статтями 75, 76 КПК України.

Суддя виконує свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи у суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.

Положеннями статті 80 КПК України розкрито поняття заяви про відвід, а саме частиною п`ятою вказаної статті передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.

У заяві про відвід заявник висловив думку щодо порушення встановленого частиною третьою статті 35 КПК України порядку визначення слідчого судді, проте вказане посилання на думку суду є безпідставним з огляду на наступне.

Частиною третьою статті 35 КПК України передбачено, що визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з автоматизованої системи документообігу суду, крім випадків, установлених законом.

Разом з тим, з метою належної організації роботи суду з прийому та розгляду всіх видів клопотань органів досудового розслідування та клопотань інших учасників кримінального провадження, що узгоджується з приписами Закону України «Про судоустрій і статус суддів» і рішенням Зборів суддів Печерського районного суду м. Києва та одночасно не суперечить вимогам кримінального процесуального законодавства, у суді затверджено графік чергування слідчих суддів, з урахуванням якого здійснюється розподіл вказаної категорії справ. Відтак доводи адвоката щодо порушення правил авторозподілу даного клопотання не знайшли свого підтвердження.

Крім того, під час судового розгляду даної заяви, за наданими матеріалами, також не встановлено наявність певної особистої заінтересованості судді, прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін при розгляді клопотання про відсторонення підозрюваного ОСОБА_3 від посади у кримінальному провадженні № 0000765 від 24.07.2025.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. У справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі № 5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012, у справі № 5-15п12).

Таким чином, суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, в силу принципу змагальності сторін, не доведено обґрунтованості заявленого відводу та не доведено упередженості слідчого судді ОСОБА_5 , що унеможливлювало б ухвалення нею об`єктивного судового рішення, та як наслідок встановлено, що підстави, визначені КПК України, для відводу слідчого судді відсутні.

Керуючись статтями 1-35, 75, 76, 80, 81, 309 Кримінального процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1