ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 953/4989/25 Слідчий суддя - ОСОБА_1
1-кс/953/4133/25 Доповідач - ОСОБА_2
Апеляційне провадження № 11-сс/818/1057/25
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2025 року Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 04.07.2025 про відмову в задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність посадових осіб Київської окружної прокуратури м. Харкова щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою від 12.05.2025,

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 04.07.2025 залишено без задоволення скаргу ОСОБА_6 на бездіяльність посадових осіб Київської окружної прокуратури м. Харкова щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення за заявою від 12.05.2025.

Не погодившись із ухвалою слідчого судді, ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу, постановити нову ухвалу, якою задовольнити його скаргу у повному обсязі.

Мотивуючи доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, ОСОБА_6 зазначає, що розгляд скарги відбувся за його відсутністю, копію оскаржуваної ухвали він отримав засобами поштового зв`язку 29.07.2025.

Суд апеляційної інстанції доводи ОСОБА_6 щодо поважності причин пропуску строку на оскарження ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 04.07.2025 вважає поважними, та вважає за необхідне поновити пропущений строк.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги, ОСОБА_6 зазначає, що ухвала слідчого судді незаконна, винесена з істотними порушеннями КПК України, без врахування практики ВССУ. Розгляд його скарги на бездіяльність посадових осіб Київської окружної прокуратури м. Харкова відбувся в порушення вимог частини 3 статті 306 КПК України, за його відсутністю.

Вважає, що слідчим суддею не надано належної оцінки його заві від 12.05.2025 та слідчий суддя не мав права відмовляти в задоволенні скарги та розглядати її за його відсутністю.

Повідомлений належним чином про час та місце розгляду апеляційної скарги ОСОБА_6 до суду апеляційної інстанції не прибув та не повідомив про поважність причин свого неприбуття.

Від прокурора надійшла заява про розгляд апеляційної скарги ОСОБА_6 за його відсутністю.

Відповідно до вимог частини 4 статті 405 КПК України дані обставини не є перешкодою для апеляційного розгляду.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши представлені матеріали судового провадження, суд апеляційної інстанції приходить до наступного висновку.

Відмовляючи в задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність посадових осіб Київської окружної прокуратури м. Харкова щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення за його заявою від 12.05.2025, слідчий суддя виходив з тих обставин, що заява ОСОБА_6 не була проігнорована чи іншим чином залишена без відповідного аналізу та була направлена до Харківської обласної прокуратури та ТУ ДБР у м. Полтаві за територіальністю та дійшов висновку, що бездіяльності Київської окружної прокуратури м. Харкова в даному випадку не встановлено.

З таким висновком слідчого судді цілком погоджується суд апеляційної інстанції, виходячи з наступного.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований КПК України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування передбачено статтею 303 КПК України.

Частиною 1 статті 303 КПК України передбачено можливість оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно зі статтею 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження було застосовано належну правову процедуру.

Прокурор в силу вимог частини 1 статті 36 КПК України, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Зазначене забезпечує засади рівності та змагальності сторін кримінального провадження.

Частиною 1 статті 214 КПК України регламентовано, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, була викладена позиція у постанові від 30.09.2021 (справа № 556/450/18): «Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

З матеріалів провадження вбачається, що заява ОСОБА_6 від 11.05.2025, яка була прийнята на особистому прийомі у Київській окружній прокуратурі м. Харкова, 12.05.2025 скерована для розгляду в межах компетенції до Харківської обласної прокуратури та ТУ ДБР, розташованого в м. Полтаві, про що було повідомлено заявника листом віл 13.05.2025 за № 50-106-2434ВИХ-25.

Разом з цим, суд апеляційної інстанції враховує, що в КПК України не передбачено обов`язкової вимоги щодо дотримання правил підслідності при внесенні відомостей до ЄРДР.

Тобто особа може звернутися із заявою про вчинення кримінального правопорушення до будь-якого слідчого, дізнавача, прокурора, і вони мають внести відповідні відомості до ЄРДР, однак не вбачає підстав для задоволення скарги ОСОБА_6 шляхом зобов`язання посадових осіб Київської окружної прокуратури м. Харкова внести відомості до ЄРДР за його заявою від 12.05.2025, яка на час розгляду скарги відсутня в Київській окружній прокуратурі м. Харкова, у зв`язку з направленням 13.05.2025 до Харківської обласної прокуратури та ТУ ДБР, розташованого в м. Полтаві.

У зв`язку з наведеним у суду апеляційної інстанції на теперішній час відсутні підстави вважати, що в діях посадових осіб Київської окружної прокуратури м. Харкова є бездіяльність, з огляду на те, що заява ОСОБА_6 була скерована для розгляду в межах компетенції до Харківської обласної прокуратури та ТУ ДБР.

Відповідно, після перевірки Харківською обласною прокуратурою та ТУ ДБР викладених в заяві ОСОБА_6 відомостей, вказаними суб`єктами може приймається рішення про початок досудового розслідування, шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Щодо розгляду слідчим суддею скарги ОСОБА_6 за його відсутністю, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Основні принципи диспозитивної у кримінальному процесі визначені положеннями статті 26 КПК України, відповідно до яких сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

У рішенні ЄСПЛ "Надточій проти України" від 15.05.2008 зазначено, що справедливий судовий розгляд має ґрунтуватись на принципі рівності сторін, який передбачає надання розумної можливості відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в істотно менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Згідно з положеннями частини 3 статті 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача або прокурора в судовому засіданні не є перешкодою для розгляду скарги.

А відтак, з огляду на рівність процесуальних можливостей сторін у кримінальному провадженні відсутність скаржника в судовому засіданні, який був повідомлений про час та місце розгляду скарги, не може бути перешкодою для прийняття слідчим суддею відповідного процесуального рішення, передбаченого частиною 2 статті 307 КПК України.

Зважаючи на викладене, доводи апеляційної скарги щодо незаконності, необґрунтованості ухвали слідчого судді не знайшли свого обґрунтованого підтвердження під час апеляційної перевірки ухвали слідчого судді, підстав для її скасування за доводами апеляційної скарги ОСОБА_6 , суд апеляційної інстанції не встановлено, у зв`язку з чим, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 376, 392, 404, 405, 407, 418, 419, 424 КПК України,

постановив:

Клопотання ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 04.07.2025 - задовольнити, та поновити такий строк.

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 04.07.2025 - залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий -

Судді: