Справа № 953/4097/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" січня 2026 р. м.Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі колегії суддів:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

захисників адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

обвинувачених - ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

секретар судового засідання ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання захисника адвоката ОСОБА_6 про закриття кримінального провадження, про призначення почеркознавчої експертизи у об`єднаному кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 347, ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 28, ст. 348, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194, ч. 2 ст. 28, ст. 348 КК України, ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України,

У С Т А Н О В И В :

У провадженні Київського районного суду м. Харкова перебуває вказане кримінальне провадження.

05 січня 2025 року на адресу суду від захисника адвоката ОСОБА_6 надійшло клопотання про закриття кримінального провадження № 0000772 від 16.04.2020 в частині обвинувачення ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України.

В обґрунтування клопотання посилався на те, що сторона обвинувачення під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000772 від 16.04.2020 грубо порушила строки досудового розслідування, оскільки 22 квітня 2022 року перший заступник керівника Харківської обласної прокуратури у порядку, передбаченому ст. 615 КПК України, виніс постанову про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000772 від 16.04.2020 до одинадцяти місяців, тобто до 22 червня 2022 року. Положеннями ст. 615 КПК України встановлено, що виключно у разі, якщо існує об`єктивна неможливість виконання слідчим суддею повноважень, передбачених статтями 140, 163, 164, 170,173, 189, 233, 234, 235, 245, 247, 248 та 294 цього Кодексу - такі повноваження виконує керівник відповідного органу прокуратури за клопотанням прокурора або за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором. Однак на момент звернення прокурора ОСОБА_11 до першого заступника керівника Харківської обласної прокуратури з клопотанням про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000772 від 16.04.2020, Київський районний суд м. Харкова відповідно до наказу голови Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_12 від 24 березня 2022 року з 01 квітня 2022 року повноцінно функціонував. Прокурору Харківської обласної прокуратури достеменно було відомо про зазначені вище обставини, оскільки прокурор Харківської обласної прокуратури ОСОБА_13 звертався до цього суду з клопотаннями у іншому кримінальному провадженні та 21 квітня 2022 року слідчим суддею Київського районного суду м. Харкова за результатами розгляду клопотання прокурора ОСОБА_13 у справі № 953/22960/21 постановлена ухвала. Враховуючи, що на момент винесення першим заступником керівника Харківської обласної прокуратури постанови про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000772 від 16.04.2020 Київський районний суд м. Харкова повноцінно функціонував, а слідчі судді Київського районного суду м. Харкова здійснювали свої повноваження, при цьому сторона обвинувачення достовірно знала про це, тому, на переконання сторони захисту, орган прокуратури протиправно продовжив строк досудового розслідування у вищевказаному кримінальному провадженні, адже такими повноваження орган прокуратури наділений виключно у разі неможливості виконання таких повноважень слідчими суддями. Отже всі процесуальні дії та прийняті процесуальні рішення у кримінальному провадженні № 0000772 від 16.04.2020 після закінчення строків досудового розслідування, зокрема, після 27 квітня 2022 року, є незаконними та протиправними, у зв`язку з чим кримінальне провадження № 0000772 від 16.04.2020 у частині обвинувачення ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України необхідно закрити на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Крім того, 05 січня 2026 року на адресу суду від захисника адвоката ОСОБА_6 надійшло клопотання про призначення у вказаному кримінальному провадженні почеркознавчої експертизи, проведення якої доручити експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса».

В обґрунтування клопотання посилався на те, що під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000772 від 16.04.2020 слідчим суддею Харківського апеляційного суду ОСОБА_14 наданий дозвіл на проведення НСРД, про що винесено відповідні ухвали: ухвала суду від 15.11.2020 у справі № 818/13140т/20 стосовно ОСОБА_10 ; ухвала суду від 05.11.2020 у справі № 818/13141т/20 стосовно ОСОБА_15 ; ухвала суду від 05.11.2020 у справі № 818/13139т/20 стосовно ОСОБА_15 . На підставі зазначених вище ухвал старша слідча СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_16 видала доручення на проведення НСРД. Зазначив, що почерк, яким складені ухвали слідчого судді ОСОБА_14 , схожий на почерк, яким складені доручення слідчої ОСОБА_16 . При цьому, почерк судді Харківського апеляційного суду ОСОБА_14 , яким складені зазначені ухвали, відрізняється від зразків почерку, які знаходяться у відкритому доступі, зокрема від почерку, яким складені декларації родинних зав`язків суддів за 2011- 2015 роки, заповнені суддею ОСОБА_14 власноручно. З метою усунення протиріч з приводу того, чи виконані ухвали про надання дозволу на проведення НСРД від 05.11.2020 слідчим суддею Харківського апеляційного суду ОСОБА_14 , у вказаному кримінальному провадженні необхідно провести судову почеркознавчу експертизу.

Захисник адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні підтримав заявлені клопотання та просив їх задовольнити.

Обвинувачені ОСОБА_8 , ОСОБА_7 у судовому засіданні підтримали клопотання.

Захисник адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав клопотання.

Прокурор ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання захисника.

Обвинувачений ОСОБА_10 був видалений із зали судового засідання за неналежну процесуальну поведінку.

Потерпілі ОСОБА_17 та ОСОБА_18 у судове засідання не з`явилися про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, надали заяву про розгляд справи без їх участі.

Потерпілі ОСОБА_19 , ОСОБА_20 у судове засідання не з`явилися з невідомих суду причин, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Вирішуючи клопотання адвоката ОСОБА_6 про закриття кримінального провадження, колегія суддів, заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, дійшла такого висновку.

Нормами п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України врегульовано, що кримінальне провадження підлягає закриттю у разі якщо, після повідомлення особі про підозру закінчився строк досудового розслідування, визначений статтею 219 цього Кодексу, крім випадку повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи.

Положеннями абз. 2 ч. 7 ст. 284 КПК України встановлено, якщо обставини, передбачені пунктами 5, 6, 7, 8, 9, 9-1, 10 частини першої цієї статті, виявляються під час судового провадження, а також у випадку, передбаченому пунктами 2, 3 частини другої цієї статті, суд постановляє ухвалу про закриття кримінального провадження.

Відповідно до положень п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акту, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Згідно з ч. 1 ст. 219 КПК України (чинній станом на 22 квітня 2022 року) строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Так, ОСОБА_10 у рамках кримінального провадження №0000772 від 16.04.2020 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 347, ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 28, ст. 348, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України. Відповідно до ст.12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 194 КК України, відноситься до тяжких, за ч. 1 ст. 347 КК України до нетяжких. Санкція статті 348 КК України відносить інкримінований злочин до особливо тяжкого.

ОСОБА_7 та ОСОБА_8 обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194 КК України. Відповідно до ст.12 КК України вказаний злочин відноситься до тяжких.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 219 КПК України (чинній станом на 22 квітня 2022 року) з дня повідомлення особі про підозру досудове розслідування повинно бути закінчене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Нормами п. 2, 3 ч. 4 ст. 219 КПК України (чинними станом на 22 квітня 2022 року) встановлено, що строк досудового розслідування може бути продовжений у порядку, передбаченому параграфом 4 глави 24 цього Кодексу. При цьому загальний строк досудового розслідування не може перевищувати дванадцяти місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину.

З аналізу вищезазначених положень слідує, що загальний строк досудового розслідування не може перевищувати дванадцяти місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину.

Частина 3 ст. 294 КПК України (чинна станом на 22 квітня 2022 року) визначає порядок продовження строку досудового розслідування з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину. Відповідно до цієї норми, якщо досудове розслідування (досудове слідство) неможливо закінчити у строк, зазначений у п. 4 ч. 3 ст. 219 КПК України (протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину), такий строк може бути продовжений у межах строків, встановлених п.п. 2 і 3 ч. 4 ст. 219 КПК України: 1) до трьох місяців - керівником окружної прокуратури, керівником обласної прокуратури або його першим заступником чи заступником, заступником Генерального прокурора; 2) до шести місяців - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з керівником обласної прокуратури або його першим заступником чи заступником, заступниками Генерального прокурора; 3) до дванадцяти місяців - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим із Генеральним прокурором чи його заступниками.

Відповідно до витягу з ЄРДР у кримінальному провадженні №0000772 (виділення матеріалів досудового розслідування) від 16.04.2020, відомості про кримінальні правопорушення вносилися 16.04.2020, 06.11.2020, 10.12.2020, 05.01.2022.

З реєстру матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000772 від 16.04.2020 вбачається, що 27 липня 2021 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України.

27 липня 2021 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України.

27 липня 2021 року ОСОБА_10 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 28, ст. 348, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України.

20 вересня 2021 року постановою заступника керівника Харківської обласної прокуратури ОСОБА_21 продовжений строк досудового розслідування у кримінальному провадженні до трьох місяців.

26 жовтня 2021 року ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова продовжений строк досудового розслідування у кримінальному провадженні до шести місяців.

24 січня 2022 року ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова продовжений строк досудового розслідування у кримінальному провадженні до дев`яти місяців.

22 квітня 2022 року постановою першого заступника керівника Харківської обласної прокуратури ОСОБА_22 продовжений строк досудового розслідування у кримінальному провадженні до одинадцяти місяців.

16 червня 2022 року ОСОБА_10 , ОСОБА_8 , ОСОБА_7 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень.

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000772 від 16.04.2020, затверджений прокурором 19 липня 2022 року, надійшов до суду 20 липня 2022 року, що підтверджується відміткою на супровідному листі.

Сторона захисту визначила для закриття кримінального провадження підставу, передбачену п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України, оскільки після повідомлення особі про підозру закінчився строк досудового розслідування, визначений ст. 219 КПК України, посилаючись на те, що постанова першого заступника керівника Харківської обласної прокуратури про продовження строків досудового розслідування від 22 квітня 2022 року винесена з порушенням у порядку, передбаченому ст. 615 КПК України, тому є неправомірною.

Колегія суддів не погоджується з такими твердженнями захисників з огляду на таке.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 № 64/2022 в Україні введений воєнний стан з 24 лютого 2022 року, який в подальшому неодноразово продовжувався, останній раз до 19 лютого 2023 року.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Згідно зі ст. 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» у період воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а також судів, органів прокуратури України, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

За змістом положень ч. 3 ст. 7 КПК форма кримінального провадження в умовах воєнного стану повинна відповідати загальним засадам кримінального провадження з урахуванням особливостей здійснення кримінального провадження, визначених розділом IX-1 «Особливий режим досудового розслідування, судового розгляду в умовах воєнного стану» КПК України.

З матеріалів, долучених до кримінального провадження, вбачається, що перший заступник керівника Харківської обласної прокуратури ОСОБА_22 відповідно до положень п. 2 ч. 1 ст. 615 КПК продовжив строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000772 до одинадцяти місяців, про що ухвалив відповідну постанову 22 квітня 2022 року.

Статтею 615 КПК встановлюється особливий режим кримінального провадження в умовах воєнного стану.

Законом України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України та Закону України "Про попереднє ув`язнення" щодо додаткового регулювання забезпечення діяльності правоохоронних органів в умовах воєнного стану» № 2111-IX від 03 березня 2022 року, який набрав чинності 08 березня 2022 року, внесені зміни до Кримінального процесуального кодексу, зокрема, положення п. 2 ч. 1 ст. 615 КПК України викладені в такій редакції: «У разі введення в Україні або окремих її місцевостях (адміністративній території) воєнного, надзвичайного стану, проведення антитерористичної операції чи заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації та/або інших держав проти України та якщо: відсутня об`єктивна можливість виконання у встановлені законом строки слідчим суддею повноважень, у тому числі передбачених ст. 294 цього Кодексу, - такі повноваження виконує керівник відповідного органу прокуратури з урахуванням вимог глави 37 цього Кодексу за клопотанням прокурора або за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором».

Тобто, як виняток в умовах воєнного стану з урахуванням неможливості слідчим суддею здійснювати свої повноваження законодавець надав повноваження керівнику відповідного органу прокуратури своєю мотивованою постановою продовжувати строк досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Станом на 22 квітня 2022 року зміни в п. 2 ч. 1 ст. 615 КПК України не вносилися, зазначена норма діяла в редакції Закону України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України та Закону України "Про попереднє ув`язнення" щодо додаткового регулювання забезпечення діяльності правоохоронних органів в умовах воєнного стану» № 2111-IX від 03 березня 2022 року.

Доводи сторони захисту щодо наявності підстав для закриття провадження, передбачених п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України, зводяться лише до того, що винесена у порядку ст. 615 КПК України постанова першого заступника керівника Харківської обласної прокуратури є неправомірною, оскільки керівник органу прокуратури має право здійснювати повноваження, у тому числі передбачені ст. 294 КПК України, виключно у разі, якщо відсутня об`єктивна можливість виконання у встановлені законом строки таких повноважень слідчим суддею. З урахуванням того, що станом на день винесення вказаної постанови Київський районний суд м. Харкова функціонував, прокурор мав звернутися виключно до слідчого судді з відповідним клопотанням, а не до керівника органу прокуратури, що, на думку захисників, свідчить про відсутність об`єктивної неможливості виконання своїх повноважень слідчим суддею, а отже постанова винесена протиправно, тому строк досудового розслідування у кримінальному провадженні закінчився ще 27 квітня 2022 року.

Надаючи оцінку наведеним захисниками доводам про закриття кримінального провадження на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України, колегія суддів вважає, що заявлене клопотання за своїм змістом є незгодою із рішенням прокурора, яке він прийняв у зв`язку із викладеними обставинами, які пов`язані з воєнним станом.

Разом з тим нормами ч. 4 ст. 615 КПК України встановлено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність керівника органу прокуратури, прийняті або вчинені на виконання повноважень, визначених частиною першою цієї статті, розглядаються слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування, а в разі неможливості з об`єктивних причин здійснювати відповідним судом правосуддя - найбільш територіально наближеного до нього суду, що може здійснювати правосуддя, або іншого cуду, визначеного в порядку, передбаченому законодавством.

Отже, законодавець передбачив можливість у разі незгоди із прийнятим керівником органу прокуратури рішенням на виконання повноважень, визначених ч. 1 ст. 615 КПК України, оскаржити таке рішення до слідчого судді.

Судовий контроль у випадках реалізації прокурором тих повноважень, які йому були надані виключно у зв`язку із запровадженням воєнного стану, є гарантією забезпечення інтересів учасників кримінального провадження.

З аналізу викладеного слідує, що здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні належить виключно до повноважень слідчого судді.

Отже, сторона захисту не погоджуючись із рішенням прокурора, яке він прийняв у зв`язку із обставинами, які пов`язані із воєнним станом, мала можливість оскаржити таке рішення прокурора до слідчого судді, у порядку визначеному ч. 4 ст. 615 КПК України.

З огляду на те, що сторона захисту не надала суду жодних доказів на підтвердження того, що постанова про продовження строків досудового розслідування від 22 квітня 2022 року була скасована у судовому порядку, у колегії суддів відсутні будь-які підстави не брати таку постанову до уваги.

На підставі досліджених у судовому засіданні матеріалів кримінального провадження №0000772 від 16.04.2020, колегія суддів дійшла висновку, що обвинувальний акт у кримінальному провадженні за №0000772 від 16.04.2020 за обвинуваченням ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 347, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України, ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України, надійшов у межах строків досудового розслідування, визначених КПК України.

Доводи сторони захисту про сплив строку досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні 27 квітня 2022 року не знайшли свого підтвердження, а їх правова позиція не узгоджується із проаналізованими положеннями кримінального процесуального закону.

Окрім того, колегія суддів звертає увагу сторони захисту на те, що питання про закриття кримінального провадження на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України вже вирішувалося судом на стадії підготовчого судового засідання, за результатом розгляду якого було постановлено відповідну ухвалу. При цьому сторона захисту повторно звертається з вказаним клопотанням, яке має аналогічне обґрунтування, на стадії судового розгляду, що призводить до необґрунтованого затягування розгляду справи.

Що стосується клопотання адвоката ОСОБА_6 про призначення у вказаному кримінальному провадженні почеркознавчої експертизи, колегія суддів дійшла до такого висновку.

Згідно з ч. 6 ст. 22 КПК України, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Положеннями ч. 1 ст. 332 КПК України встановлено, що під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Крім того, згідно з ч. 2 ст. 332 КПК України суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

За змістом ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Клопотання про призначення експертизи має бути обґрунтованим та мотивованим. Водночас, експертиза під час судового розгляду кримінального провадження може бути призначена для з`ясування не будь-яких, а лише важливих у кримінальному провадженні питань.

Згідно із усталеною практикою Європейського суду з прав людини вимога справедливого судового розгляду не накладає на суд першої інстанції зобов`язання доручити складання експертного висновку або проведення будь-якого іншого слідчого заходу лише тому, що сторона подала клопотання про це. Якщо захист наполягає на тому, щоб суд заслухав свідка або прийняв інші докази (такі як, наприклад, висновок експерта) національні суди повинні вирішити, чи є необхідним або доцільним прийняти ці докази для розгляду під час слухання справи.

З аналізу викладеного можна дійти висновку, що призначення експертизи під час судового розгляду є правом суду у випадках, встановлених ч. 1 ст. 332 КПК України, за наявності для того підстав та коли про таке призначення клопоче сторона кримінального провадження або потерпіла особа.

Сторона захисту, обґрунтовуючи необхідність призначення у цьому кримінальному провадженні судової почеркознавчої експертизи, посилається на те, що почерк, яким складені ухвали слідчого судді ОСОБА_14 про надання дозволу на проведення НСРД, схожий на почерк, яким складено доручення слідчого ОСОБА_16 , у зв`язку з чим, на думку захисника, була порушена таємниця нарадчої кімнати.

Колегія суддів, дослідивши зміст клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи, та вислухавши доводи захисника, якими він обґрунтовує необхідність призначення такої експертизи, не встановила підстав, передбачених ст. 242, 332 КПК України для призначення почеркознавчої експертизи, захисник у своєму клопотанні не довів наявність достатніх підстав для призначення почеркознавчої експертизи, що мають суттєве значення для встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, оскільки питання порушення таємниці нарадчої кімнати слідчим суддею не є предметом судового розгляду у цьому кримінальному провадженні.

Колегія суддів наголошує, що в силу вимог ч. 1 ст. 318 КПК України, судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку, а призначення експертизи без достатніх на те підстав призведе до невиправданої тяганини та порушення прав і законних інтересів учасників кримінального провадження.

Судовий розгляд триває з 22 листопада 2022 року, за цей час було призначено 61 судових засідань, досліджено 6 томів письмових доказів, наданих стороною обвинувачення, речові докази, письмові докази, надані стороною захисту, допитані потерпілі ОСОБА_17 та ОСОБА_18 , допитані 14 свідків сторони обвинувачення, щодо 8 свідків судом надано доручення про встановлення їх місцезнаходження, під час виконання якого свідки не встановлені.

Дане кримінальне провадження перебуває на розгляді у суді більше трьох років, при цьому сторона захисту з незрозумілих причин лише на даній стадії судового розгляду, після дослідження всіх письмових та речових доказів та допиту потерпілих та майже всіх свідків, звернулася до суду з відповідним клопотанням, не обґрунтувала жодним чином неможливість проведення такої експертизи на стадії досудового розслідування та неможливість звернення з таким клопотання на відповідній стадії судового розгляду, яка передбачена положеннями ст.350 КПК України.

Враховуючи наведене, конкретні обставини даного кримінального провадження, колегія суддів вважає, що відсутні підстави, передбачені ст. 242 КПК України, а призначення експертизи без достатніх на те підстав на даній стадії кримінального провадження буде суперечити як завданням кримінального провадження, так і його загальним засадам, зокрема, змагальності, диспозитивності та розумності строків та призведе до надмірного і необґрунтованого затягування судового розгляду, тому в задоволенні клопотання захисника слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 219, 284, 372, 376 КПК України, колегія суддів

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання захисника адвоката ОСОБА_6 про закриття кримінального провадження № 0000772 від 16.04.2020 за обвинуваченням ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 347, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України, ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України - відмовити.

У задоволенні клопотання захисника адвоката ОСОБА_6 про призначення почеркознавчої експертизи - відмовити.

Ухвала окремому оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Повний текст ухвали складений 07 січня 2026 року.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3