Провадження № 1-кс/646/2578/2025
УХВАЛА

іменем України

17.10.2025 року слідчий суддя Основ`янського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Харкові клопотання прокурора групи прокурорів начальника Шевченківського відділу Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000303 від 11.10.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,

в с т а н о в и в:

Прокурор групи прокурорів начальник Шевченківського відділу Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 звернулася до суду із вказаним вище клопотанням, в обґрунтування якого зазначила, що 10.10.2025 року до чергової частини ВПД № 1 Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від співробітників Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області про те, що 10.10.2025 року на відкритій ділянці місцевості поблизу домоволодіння № 29 по вулиці Центральній в с-щі Шевченкове Куп`янського району Харківської області, було зупинено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з речовиною, зовні схожу на наркотичну. Відомості про вищевказане правопорушення внесено до ЄРДР за № 0000303 від 11.10.2025 року за ознаками кримінального правопорушення проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

10.10.2025 року під час проведення огляду на відкритій ділянці місцевості, що розташована поблизу будівлі за адресою: Харківська область, Куп`янський район, с-ще Шевченкове, вул. Центральна, № 29, у присутності понятих у ОСОБА_4 було виявлено та вилучено наступні предмети: - 1 (один) прозорий пакунок, всередині якого знаходиться 1 (один) полімерний зіп-пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору, зовні схожою на наркотичну, який було поміщено до спеціального сейф пакунку NPU 5033404; - ТТН ТОВ «Нова Пошта» з № 2403, яку поміщено до паперового конверту з написом «НАЦІОНАЛЬНА ПОЛІЦІЯ УКРАЇНИ ГОЛОВНЕ УПРАВЛІННЯ В ХАРКІВСЬКІЙ ОБЛАСТІ».

Постановою дізнавача у кримінальному провадженні дізнавача СД Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 від 13.10.2025 року вказані предмети визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000303 від 11.10.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Прокурор зазначила, що враховуючи, що тимчасово вилучені речі є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом, мають значення для доказування у кримінальному провадженні та можуть бути використані як докази факту вчинення проступку, а також з огляду на необхідність проведення судових експертиз, незастосування арешту на вказане майно може призвести до його знищення, відчуження, приховування, інших незаконних дій, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, тому просила суд накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході огляду місця події від 10.10.2025 року на відкритій ділянці місцевості, розташованій поблизу будівлі за адресою: Харківська область, Куп`янський район, с-ще Шевченкове, вул. Центральна, 29, у ОСОБА_4 , а саме: - 1 (один) прозорий пакунок, всередині якого знаходиться 1 (один) полімерний зіп-пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору, зовні схожою на наркотичну, який було поміщено до спеціального сейф пакунку NPU 5033404; - ТТН ТОВ «Нова Пошта» з № 2403, яку поміщено до паперового конверту з написом «НАЦІОНАЛЬНА ПОЛІЦІЯ УКРАЇНИ ГОЛОВНЕ УПРАВЛІННЯ В ХАРКІВСЬКІЙ ОБЛАСТІ».

Прокурор у судове засідання не прибула, у клопотанні просила проводити його розгляд без її участі. Клопотання підтримала та просила задовольнити.

Неприбуття в судове засідання власника майна, прокурора, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, приходить до наступного.

Тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом (ч. 1 ст. 167 КПК України).

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

На виконання вимог абз. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України, прокурор повинен був звернутися до суду не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, тобто до 11.10.2025 року включно, інакше майно має бути повернуто особі, у якої воно було вилучено.

15.10.2025 року прокурор звернувся до Основ`янського районного суду міста Харкова з клопотанням про арешт майна, з якого вбачається, що звернутись до суду з вказаним клопотання у встановлений КПК України строк внаслідок обставин, викликаних особливостями запровадження військового стану в Україні, не надалося можливим. В зв`язку з чим, прокурор просила поновити пропущений строк подачі клопотання про арешт майна.

Положеннями, закріпленими у ст.117 КПК України, визначено, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді.

Оцінивши наведені в клопотанні причини пропуску строку подання цього клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що такі причини пропуску строку для подання клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, є поважними, тому можливо поновити цей строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу.(ч. 1 ст. 173 КПК України).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 6 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно вимог ч. 7 ст. 132 КПК України, до клопотання слідчого, дізнавача, прокурора про застосування, зміну або скасування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

Більш того, в ст. 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч. 1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні, підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Так, слідчим доведено необхідність арешту зазначеного в клопотанні майна, оскільки відповідно до ст. ст. 91 та 98 КПК України можливе його використання як доказу, що має важливе доказове значення в рамках даного кримінального провадження, а також наявність ризиків, передбачених абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України. З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вищевказане майно, яке було вилучене під час огляду, має значення для забезпечення кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є предметом вчинення кримінального правопорушення та існує можливість його використання, як доказу у кримінальному провадженні. Слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Враховуючи викладене, з метою запобігання можливості приховування зазначеного майна, його приховування, пошкодження, псування, знищення, та перетворення, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання слідчого про накладення арешту на зазначене в клопотанні майно шляхом позбавлення права на відчуження, користування та розпорядження даним майном.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 131, 170-175 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Поновити пропущений з поважних причин строк звернення до суду з клопотанням про арешт майна.

Клопотання прокурора групи прокурорів начальника Шевченківського відділу Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000303 від 11.10.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході огляду місця події від 10.10.2025 року на відкритій ділянці місцевості, розташованій поблизу будівлі за адресою: Харківська область, Куп`янський район, с-ще Шевченкове, вул. Центральна, 29, у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: - 1 (один) прозорий пакунок, всередині якого знаходиться 1 (один) полімерний зіп-пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору, зовні схожою на наркотичну, який було поміщено до спеціального сейф пакунку NPU 5033404; - ТТН ТОВ «Нова Пошта» з № 2403, яку поміщено до паперового конверту з написом «НАЦІОНАЛЬНА ПОЛІЦІЯ УКРАЇНИ ГОЛОВНЕ УПРАВЛІННЯ В ХАРКІВСЬКІЙ ОБЛАСТІ», із подальшим зберіганням майна, відповідно до «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010 року, до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора групи прокурорів начальника Шевченківського відділу Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя