Справа № 366/1079/25 Провадження № 1-кп/366/191/25
У Х В А Л А

06 жовтня 2025 року Іванківський районний суд Київської області в складі: головуючого-судді ОСОБА_1 , за участю: секретаря судових засідань ОСОБА_2 , учасників провадження: прокурора - ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника - ОСОБА_5 , розглянув у відкритому судовому засіданні в селищі Іванків Київської області, клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді цілободового домашнього арешту ОСОБА_4 по справі за матеріалами кримінального провадження, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000910 від 29 листопада 2024 року, які надійшли від Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону по обвинуваченню

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

в скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115, ст. 128 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

18 квітня 2025 року до Іванківського районного суду від Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону надійшли матеріали кримінального провадження №0000910 від 29 листопада 2024 року по обвинуваченню ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115, ст. 128 КК України.

Ухвалою суду від 21.04.2025 року відкрито провадження у справі та призначено справу до підготовчого судового засідання на 22 квітня 2025 року на 14 год., а ухвалою суду від 22.04.2025 року закінчено підготовче засідання та призначено справу до розгляду на 09 червня 2025 року на 11 год. 00 хв.

На даний час триває судовий розгляд справи.

02 жовтня 2025 року до суду від прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 надійшло клопотання про продовження запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту ОСОБА_4 . Клопотання мотивовано тим, що на даний час строки запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту закінчуються 06 жовтня 2025 року, а ризики, ризики передбаченні ст. 177 КПК України продовжують існувати, що свідчать про можливість обвинуваченого переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків, вчинити інші кримінальні правопорушення. На думку прокурора, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав з наведених в ньому підстав.

Захисник ОСОБА_5 заперечував проти продовження його підзахисному запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, просив суд змінити запобіжний захід в певний час доби, обґрунтовуючи це тим, що за весь період перебування його підзахисного під дією запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, останній жодного разу не порушував умов запобіжного заходу, а також покладених на нього обов`язків.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника, запевнив суд, що наміру ухилятися від суду не має, готовий прибувати до суду за першою вимогою.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими прокурор обґрунтовують клопотання, суд дійшов до висновку, що клопотання прокурора підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Метою продовження запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 2 ст. 181 КПК України домашній арешт може бути застосовано до особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі.

На час розгляду клопотання обвинувачений ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у закінченому замаху на вбивство та у заподіянні необережного тяжкого тілесного ушкодження, тобто кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115, ст. 128 КК України.

Судом встановлено, що Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 30.11.2024 року відносно ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утримання на гауптвахті строком до 27.01.2025 року включно, який неодноразово продовжувався, останній раз 22.04.2025 року до 23.06.2025 року включно.

Ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 09 червня 2025 року задоволено клопотання захисника ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт. Змінено стосовно ОСОБА_4 запобіжний захід з тримання під вартою в умовах гаупвахти на запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , на строк не більше двох місяців, тобто до 07.08.2025 включно.

Ухвалою суду від 07.08.2025 року продовжено запобіжний захід. Строк дії ухвали до 06.10.2025.

У зв`язку з тим, що судовий розгляд кримінального провадження на даний час триває, а строк дії обраного запобіжного заходу закінчується, то за клопотанням прокурора на розсуд сторін кримінального провадження винесено питання доцільності продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту терміном на 60 днів.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Під час вирішення питання про продовження строку дії запобіжного заходу або його зміни оцінка обґрунтованості підозри/обвинувачення не може бути надана через те, що особі висунуте обвинувачення і суд за наслідками дослідження наданих доказів має встановити, чи доведена винуватість особи поза розумним сумнівом. Отже, до завершення судового розгляду оцінка доведеності винуватості особи є передчасною.

Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, і у подальшому - про його продовження, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона обвинувачується; вік та стан здоров`я обвинуваченого; репутацію обвинуваченого, наявність у нього судимостей.

Таким чином, суд виходить із принципу презумпції невинуватості і не вирішує наперед процесуальну перспективу пред`явленого обвинувачення, а лише аналізує тяжкість пред`явленого обвинувачення, а також ступінь суспільної небезпеки злочинних дій, у скоєнні яких обвинувачується ОСОБА_4 .

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Враховуючи обставини, за яких судом обвинуваченому було обрано та продовжено запобіжний захід у виді вигляді цілодобового домашнього арешту, суд приходить до висновку, що прокурором у судовому засіданні доведено, що ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, продовжують існувати, а саме: обвинувачений може переховуватися від суду, а також продовжити вчинення кримінального правопорушення, у якому обвинувачується.

Крім того, суд враховує, що за весь період перебування ОСОБА_4 під дією запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, останній жодного разу не порушував умов запобіжного заходу, а також покладених на нього обов`язків.

Як неодноразово наголошував у своїх рішеннях Європейський Суд з прав людини, ризики позапроцесуальної поведінки підозрюваного зі спливом часу втрачають свою інтенсивність (рішення ЄСПЛ «Нечай проти України»).

На думку суду продовження застосування до обвинуваченого за наведених обставин запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту становитиме для обвинуваченого надмірний тягар та непропорційне втручання у право на особисту свободу, а також матиме негативний вплив на членів його родини.

Враховуючи викладене, беручи до уваги тяжкість інкримінованого правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , суворість можливого покарання, дані про особу обвинуваченого, наявність постійного місця проживання та реєстрації, з огляду на цілі та принципи кримінального провадження, з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також, що за результатами судового розгляду стороною обвинувачення доведено наявність обґрунтованого обвинувачення та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та не доведено обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання наведеним ризикам, зважаючи на позицію ЄСПЛ у справі «Манчіні проти Італії» від 02.08.2001, відповідно до якої за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюється до позбавлення волі для цілей ст. 5 § 1 (с) Конвенції, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованих підстав для застосування до обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

Таким чином, беручи до уваги позицію сторони захисту, про необхідність зміни застосованого до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту на домашній арешт в нічний період доби, а також те, що обвинувачений виконує належним чином свої процесуальні обов`язки, суд приходить до висновку про необхідність зміни запобіжного заходу та застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби та з продовженням відповідних обов`язків терміном на 60 днів, а тому клопотання прокурора потрібно задовольнити частково.

Керуючись вимогами ст.ст. 176-178, 181, 309, 395 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , - задовольнити частково.

Продовжити відносно до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому в період доби з 21.00 години по 06.00 годину наступного дня залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , строком на 60 діб.

Покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

1. не залишати місця постійного проживання, а саме: АДРЕСА_1 цілодобово без дозволу суду;

2. прибувати до суду за кожною вимогою;

3. повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

4. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії ухвали до 05 грудня 2025 року.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків, про що оголосити йому під розписку.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурорів, що входять до складу групи прокурорів у даному кримінальному провадженні.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала в частині обрання запобіжного заходу може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляції не зупиняє виконання ухвали суду.

Суддя: ОСОБА_8