Справа № 634/498/25
Провадження № 1-кп/634/102/25
В И Р О К

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26.06.2025 рокусел. Сахновщина Харківської області

Сахновщинський районний суд Харківської області в складі:

Головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

представника потерпілого - ОСОБА_4 ,

обвинуваченого - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в сел. Сахновщина Харківської області матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000036 від 17.04.2025 року за звинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Новодмитрівка Сахновщинського району Харківської області, громадянина України, з середньою освітою, одруженого, непрацюючого, інваліда ІІІ групи, учасника бойових дій, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до п. 3.13 «Правил любительського і спортивного рибальства у внутрішніх водоймах України», затверджених наказом Державного Комітету Рибного господарства України від 15 лютого 1999 року №19, громадяни, які займаються любительським рибальством, зобов`язані: виконувати вимоги цих Правил рибальства, мати при собі документи, що дають право на риболовлю на окремих водоймах, де впроваджено лов риби за дозволами, і пред`являти їх працівникам органів рибоохорони або інших уповноважених на те органів за їх вимогою.

Пунктом 3.14 цих правил забороняється: застосовувати без дозволу органів рибоохорони нові знаряддя та способи лову, які не передбачені цими Правилами рибальства, перебувати на водоймі або поблизу неї з вибуховими та отруйними речовинами, а також зі знаряддями лову, застосування яких у даний час і в цьому місці заборонено, а також зберігати заборонені знаряддя лову на водоймах або поблизу них.

Пунктом 3.15 зазначених правил Забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм.

Згідно пункту 11 «Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1126 від 18.07.1998 р. під час здійснення любительського і спортивного рибальства забороняється: вивезення (винесення) риби, раків та інших водних живих ресурсів у кількості, що перевищує добову норму лову (добування), або заборонених до лову (добування) правилами рибальства; лов (добування) водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову (добування), виготовлених із сіткоснасних чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, способу багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм.

16.04.2025 приблизно о 18.00 год ОСОБА_5 , маючи умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом за допомогою забороненого знаряддя лову риболовних сіток, приїхав на автомобілі марки Mazda 626 LX з д.н.з НОМЕР_1 синього кольору на берег річки «Оріль», що розташована поблизу с. Андріївка, Сахновщинської селищної ради, Берестинського району, Харківської області, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки у вигляді незаконного видобутку риби, бажаючи їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони й відтворення навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів, вийшов на воду вище зазначеної водойми за допомогою саморобного гумового човна, а саме надутої гумової камери чорного кольору та встановив у річці Оріль заборонені знаряддя лову дві власні риболовні сітки з льоски.

Продовжуючи реалізовувати свій єдиний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом за допомогою забороненого знаряддя лову, 17.04.2025 близько 06:00 години ОСОБА_5 вийшов на воду річки Оріль та за допомогою вказаних вище риболовних сіток здійснив незаконний вилов риби, а саме карася сріблястого у кількості 48 шт., плітки у кількості 37 шт., плоскирка у кількості 5 шт., верховодки у кількості 1 шт. а також карася золотого у кількості 111 шт., який занесений до Червоної книги України.

Після чого ОСОБА_5 прийшовши на берег поклав дві риболовні сітки з рибою до мішку білого кольору та в подальшому був виявлений працівниками поліції.

В результаті незаконного зайняття рибним добувним промислом без належного дозволу, забороненими знаряддями лову риболовними сітками ОСОБА_5 , в порушення п.п. 3.14, 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства у внутрішніх водоймах України», затверджених наказом Державного Комітету Рибного господарства України від 15 лютого 1999 року №19, незаконно добув рибу, а саме: карася сріблястого у кількості 48 шт., плітки у кількості 37 шт., плоскирки у кількості 5 шт., верховодки у кількості 1 шт. та карася золотого у кількості 111 шт. на суму 178 291,00, чим заподіяв істотну шкоду водним біоресурсам, у вигляді зазначеної матеріальної та екологічної шкоди.

Допитаний у судовому засіданні обвинувачений свою вину у вчиненому кримінальному правопорушенні визнав повністю, не заперечував факту вчинення кримінального правопорушення за обстави, викладених в обвинувальному акті. Цивільний позов визнав.

Враховуючи те, що обвинувачений у повному обсязі визнав свою вину у вчиненні інкримінованого органом досудового розслідування кримінальних правопорушень при обставинах, викладених в обвинувальному акті, та беручи до уваги, що інші учасники судового розгляду також не оспорювали фактичні обставини справи, і суд визнає недоцільним дослідження доказів стосовно тих фактичних обставин справи, які ніким не оспорюються та розглядає справу на підставі ч.3 ст. 349 КПК України. Обвинувачений вірно розуміє зміст обставин справи і у суду немає сумнівів в добровільності та істинності його позиції.

За таких обставин, суд вважає, що винність обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України, доведена у повному обсязі та суд кваліфікує його дії за ч.1 ст. 249 КК України, як незаконне зайняття рибним добувним промислом, яке заподіяло істотну шкоду.

Призначаючи покарання обвинуваченому, у відповідно до ст. 65 КК України, суд враховує ступінь тяжкості вчиненого ним кримінального правопорушення, особу винного та обставини, що пом`якшують покарання обвинуваченого, відсутність обтяжуючих обставин кримінального правопорушення.

Судом, встановлено, що обвинувачений раніше не судимий, на обліку у лікаря нарколога та психіатра не перебуває, задовільно характеризується за місцем проживання, є інвалідом ІІІ групи, учасником бойових дій.

Обставиною, що пом`якшує покарання ОСОБА_5 , згідно ст. 66 КК України, суд визнає щире каяття, активне сприяння розкриттю злочину.

Суд приймає до уваги особу обвинуваченого, тяжкість скоєного ним кримінального правопорушення, його щире каяття, яке виразилось в тому, що винний повністю усвідомив неправильність своїх дій та щиро шкодує про вчинене, активне сприяння розкриттю кримінального правопорушення.

При обранні виду та міри покарання обвинуваченому, суд враховує його відношення до вчиненого, визнання своєї провини в повному обсязі, дані про особу обвинуваченого, тяжкість кримінального правопорушення, і вважає за необхідне обрати йому покарання в межах санкції статті, інкримінованої йому у виді пробаційного нагляду, і саме таке покарання буде необхідним та достатнім для його виправлення та попередження вчинення нових кримінальних правопорушень.

При цьому, Управлінням Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області заявлено цивільний позов до обвинуваченого ОСОБА_5 про відшкодування шкоди в розмірі 178291,00 грн, завданої державі внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Вирішуючи цивільний позов, суд виходить з таких мотивів та норм права.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 КПК України підозрюваний, обвинувачений, а також за його згодою будь-яка інша фізична чи юридична особа має право на будь-якій стадії кримінального провадження відшкодувати шкоду, завдану потерпілому, територіальній громаді, державі внаслідок кримінального правопорушення.

Шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні (ч. 2 ст. 127 КПК України).

Згідно з положеннями ч. 5 ст. 128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Ухвалюючи обвинувальний вирок, суд залежно від доведеності підстав і розміру позову задовольняє цивільний позов повністю або частково чи відмовляє в ньому (ч. 1 ст. 129 КПК України).

При цьому, суд керується відповідними нормами цивільного законодавства, які регулюють майнову відповідальність за шкоду.

Так, згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК України).

Відповідно до положень ч. 1 ст. 1192 ЦК України якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (ч. 2 ст. 1192 ЦК України).

Враховуючи те, що під час судового розгляду кримінального провадження було доведено протиправні винні дії обвинуваченого, наслідки цих дій у вигляді завданої шкоди державі в особі Управління Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області та причинно-наслідковий зв`язок між такими діями та наслідками, обвинувачений цивільний позов визнав у повному обзязі, тому суд дійшов висновку, що позов на суму завданої шкоди в розмірі 178291, 00 грн підлягає задоволення повністю.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 369-375 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

ОСОБА_5 визнати винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, і призначити йому покарання у вигляді пробаційного нагляду на строк 1 (один) рік.

На підставіст. 59-1 КК України встановити ОСОБА_5 такі обов`язки:

1) періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації за місцем проживання;

2) повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну свого місця проживання, роботи або навчання;

3) не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації.

Строк покарання у виді пробаційного нагляду обчислювати з дня постановки засудженого на облік уповноваженим органом з питань пробації.

Цивільний позов Управлінням Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області задовольнити.

Стягнути із ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Сахновщинської селищної ради Берестинського району Харківської області ( одержувач ГУК Харківської області/СТГ Сахновщинська/24062100, код 37874947, МФО 899998, номер рахунку НОМЕР_2 ) шкоду завдану кримінальним правопорушенням у сумі 178291,00 грн.

Застосувати до речових доказів карась сріблястий у кількості 48 шт., плітка у кількості 37 шт., плоскирка у кількості 5 шт., верховодка у кількості 1 шт., а також карась золотий у кількості 111 шт. , дві риболовні сітки, саморобний гумовий човен, а саме гумова камера чорного кольору, одне весло спеціальну конфіскацію на підставі ст.96-1, ст.96-2КК України та конфіскувати в дохід держави.

Речовий доказ автомобіль марки Mazda 626 LX з д.н.з НОМЕР_1 повернути фактичному користувачеві.

Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Красноградського районного суду Харківської області від 18.04.2025 року, на: риболовні сітки у кількості 2 шт., власником яких являється ОСОБА_5 ; саморобний гумовий човен, а саме гумову камеру чорного кольору та одне весло, які належать ОСОБА_5 ; автомобіль марки Mazda 626 LX з д.н.з НОМЕР_1 , синього кольору, яким відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 користується ОСОБА_5 , але власником якого являється ОСОБА_6 , рибу різного виду та розміру у кількості 202 шт -скасувати.

Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Красноградського районного суду Харківської області від 23.05.2025 року, на причіп КРЕОН 1Б-1800, 2018 р.в. з д.н.з. НОМЕР_4 , VIN код НОМЕР_5 , який згідно інформаційної довідки Регіонального сервісного центру ГСЦМВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях зареєстрований 13 грудня 2018 року за ОСОБА_5 -скасувати.

Стягнути з ОСОБА_5 процесуальні витрати за проведення судової інженерно-екологічної та економічної експертизи згідно акту № 5980/5981 у розмірі 27565,20 грн у дохід держави.

Запобіжний захід відносно засудженого не обирався.

Вирок суду може бути оскаржений до Харківського апеляційного суду через Сахновщинський районний суд Харківської області протягом 30 діб з дня його проголошення, а засудженим в той же строк з моменту вручення копії вироку.

Суддя: