Справа № 366/1867/25
Провадження № 1-кс/366/418/25
УХВАЛА

25.06.2025 с-ще Іванків

Слідчий суддя Іванківського районного суду Київської області ОСОБА_1 , перевіривши матеріали клопотання начальника Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_2 про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному проваджені № 0000226, відомості про яке внесені в ЄРДР 23.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

Прокурор звернувся до слідчого судді із зазначеним клопотанням, у якому просить накласти арешт шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження на фрагменти від автомобіля марки «ЗАЗ» моделі «1102» з реєстраційним номером НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_3 , фактичним користувачем якого є ОСОБА_4 , у вигляді частин керма округлої форми, чохла з сидіння водія, змиви з внутрішніх ручок передніх лівої та правої дверцят.

Перевіривши матеріали клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до такого.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Вимоги до клопотання про арешт майна визначені статтею 171 КПК України.

За ч.ч. 1, 2 цієї статті, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

В недотримання цих вимог, прокурор не навів у клопотанні та не надав (не долучив) до такого клопотання фактів та доказів, які свідчать про те, що саме ОСОБА_5 є фактичним користувачем транспортного засобу.

Слідчий суддя зауважує, що сам по собі факт настання ДТП, в якому ОСОБА_6 був навіть не водієм, а пасажиром (згідно з доводами клопотання) не свідчить про фактичне користування ОСОБА_5 транспортним засобом.

Крім цього, в матеріалах клопотання немає контактних відомостей (засобів зв`язку) особи, яка є власником (фактичним користувачем) тимчасово вилученого автомобіля, за допомогою яких було б можливо викликати таку особу для судового розгляду клопотання в строки, визначені ч. 1 ст. 172 КПК України. Разом з цим у клопотанні не ставиться питання про його розгляд за відсутності власника (фактичного користувача).

Слідчий суддя зауважує, що відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю, крім інших, власника майна, і за наявності - також захисника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Формулювання в ч. 1 ст. 172 КПК України «Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання» свідчить про необхідність попереднього виклику у судове засідання особи, на майно якої накладається арешт крім випадків, визначених ч. 2 ст. 172 КПК України.

Як визначено в пп. 14 п. 2.6 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.20114, за результатами аналізу судової практики застосування слідчими суддями такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна встановлено, що найчастіше ухвали слідчого судді скасовуються з таких причин:

невідповідність клопотання слідчого вимогам ст. 171 КПК;

розгляд клопотання слідчого про арешт майна за відсутності власника майна.

При цьому, відповідно до положень п. 3 ч. 1 ст. 169, ч. 6 ст. 173 КПК України наслідком несвоєчасного розгляду та ухвалення слідчим суддею рішення (не пізніше 72 годин з надходження клопотання до суду) щодо арешту майна є повернення майна особі. У якої воно вилучено, що може негативно вплинути на проведення досудового розслідування, зокрема втрати органом досудового розслідування речового доказу.

Тому, враховуючи викладене в сукупності, наявність в матеріалах клопотання контактних відомостей про власника (фактичного користувача) тимчасово вилученого майна (мобільних телефонів, пошти, засобів зв`язку близьких осіб, співвласників майна), щодо якого вирішується питання про арешт і за допомогою якого можливо досягти оперативності сповіщення осіб про судове засідання є гарантією забезпечення своєчасного розгляду клопотання в передбачені КПК України строки та забезпечення права власника майна відстоювати свою позицію у судовому засіданні.

Крім цього, в матеріалах поданого клопотання відсутні відомості про ступінь отриманих учасниками ДТП тілесних ушкоджень, що взагалі ставить під сумнів існування події ДТП як кримінального правопорушення (ст. 286 КК України), а не адміністративного (ст. 124 КУпАП).

Відповідно до ч. 3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

З огляду на встановлені недоліки клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про надання 72 годин для їх усунення.

Керуючись ст.ст. 36, 37, 132,171,172 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання начальника Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_2 про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному проваджені № 0000226, відомості про яке внесені в ЄРДР 23.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, повернути прокурору для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині цієї ухвали.

Встановити строк 72 години з моменту отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити прокурору, що у разі не звернення з таким клопотанням до слідчого судді у встановлений для усунення недоліків строк, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню. У разі усунення недоліків клопотання в межах встановленого строку, останнє буде прийнято до розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1