У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 серпня 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000331, розпочатого за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 25.07.2025, про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайоного суду Закарпатської області із клопотанням у кримінальному провадженні №0000331, розпочатого за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 25.07.2025, про арешт майна.

Клопотання мотивовано тим, що 25.07.2025 близько 00:35 години, водій (неповнолітній) ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 мешканець АДРЕСА_1 (ВПО) керуючи транспортним засобом - мотоциклом марки Kayo 125 без державної реєстрації, маючи ззаду себе пасажира неповнолітнього ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 мешк. АДРЕСА_2 , рухаючись без засобів індивідуального захисту (шоломів) прямою ділянкою автодороги національного значення Н-09 зі сполученням «Мукачево - Рогатин» в межах м. Рахів по вул. Миру, біля будинку 89, Закарпатської області, водій ОСОБА_4 явно перевищив допустиму безпечну швидкість, не впорався з керуванням, та допустив виїзд за межі проїжджої частини в правий бік, на ґрунтове узбіччя з подальшим падінням мотоцикла на тротуар. Внаслідок даної автопригоди водій ОСОБА_4 отримав тілесні ушкодження у вигляді забою брови, освідчений-тверезий, пасажир ОСОБА_5 внаслідок падіння отримав тілесні ушкодження у вигляді перелому кісток черепа, множинні переломи ребер.

Як вказано у клопотанні, 25.07.2025 року в ході проведення огляду місця дорожньо-транспортної пригоди, було виявлено та вилучено мотоцикл марки Kayo 125 без державної реєстрації, фактичного власника (користувач) ОСОБА_4 , мешканця АДРЕСА_1 , який переміщено з місця ДТП на майданчик тимчасового утримання транспортних засобів Рахівського РВП ГУ НП в Закарпатській області, що за адресою: м.Рахів, вул.Карпатська, 15, Закарпатської області.

Прокурор зазначає, що зважаючи на те, що вищевказаний транспортний засіб, тимчасово вилучені та згідно п.3 ч.2 ст.167 КПК України є предметом кримінального правопорушення та має значення речового доказу.

При цьому у клопотанні вказано на те, що постановою старшого слідчого в ОВС відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_6 від 25.07.2025 вищевказані транспортні засоби визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000331 від 25.07.2025 за ч. 2 ст. 286 КК України.

У клопотанні міститься покликання на ст. 170 , ч.2 ст.170, ч.2 ст. 168 КПК України.

При цьому прокурор зазначає, що 01.08.2025 слідчим суддею Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області винесена ухвала про повернення клопотання про арешт майна від 25.07.2025 прокурору для усунення недоліків.

Ураховуючи вищенаведене, що вилучений в ході проведення огляду місця ДТП рухоме майно є предметом кримінального правопорушення, має значення речового доказу на якому збереглися сліди злочину від їх взаємного контактування, для їх подальшого детального огляду та фіксації на ньому слідової інформації (деформацій) внаслідок наїзду (зіткнення), характеру їх утворення, проведення експертних досліджень та судових експертиз (технічного стану транспортних засобів, транспортно-трасологічної експертизи, авто-технічної експертиз, авто-товарознавчої експертизи та інших), що неможливо без вказаного транспортного засобу, вилучених речей, об`єктів, а тому, з метою унеможливити розпоряджатися власника вказаним рухомим майном, його ремонту, знищення до проведення необхідних експертиз, а потерпілою стороною може бути заявлений цивільний позов, про відшкодування моральних та матеріальних витрат, з метою забезпечення кримінального провадження, керуючись ст.ст. 40, 131, 132, 170, 171 КПК України, прокурор просить: накласти арешт на вилучений в ході проведення огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 25.07.2025 року та встановити заборону права на відчуження, розпорядження та/або користування мотоциклом марки Kayo 125 без державної реєстрації, фактичного власника (користувач) ОСОБА_4 , мешканця АДРЕСА_1 , який переміщено з місця ДТП на майданчик тимчасового утримання транспортних засобів Рахівського РВП ГУ НП в Закарпатській області, що за адресою: м.Рахів, вул.Карпатська, 15, Закарпатської області. Також просить: розглянути дане клопотання без участі прокурора.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду клопотання повідомлений належним чином. Разом із тим, подав заяву у якій спросить: клопотання задовольнити, розгляд проводити без його участі.

Власники майна, в судове засідання не з`явилися про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялися належним чином, клопотань та заперечень на адресу суду не подано.

Так, слідчий суддя вважає за необхідне вказати на те, що неприбуття у судове засідання вказаних осіб не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали клопотанні слідчий суддя приходить до наступного висновку:

Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 170 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч.5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

За змістом ч. 1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. За змістом ч.3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Згідно ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб .

Згідно ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Частиною 11 ст.170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна .

Слідчим суддею, встановлено, що СУ ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000331, розпочатого за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 25.07.2025.

Зокрема згідно клопотання досудовим розслідуванням встановлено, що 25.07.2025 близько 00:35 години, водій (неповнолітній) ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 мешканець АДРЕСА_1 (ВПО) керуючи транспортним засобом - мотоциклом марки Kayo 125 без державної реєстрації, маючи ззаду себе пасажира неповнолітнього ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 мешк. АДРЕСА_2 , рухаючись без засобів індивідуального захисту (шоломів) прямою ділянкою автодороги національного значення Н-09 зі сполученням «Мукачево - Рогатин» в межах м. Рахів по вул. Миру, біля будинку 89, Закарпатської області, водій ОСОБА_4 явно перевищив допустиму безпечну швидкість, не впорався з керуванням, та допустив виїзд за межі проїжджої частини в правий бік, на ґрунтове узбіччя з подальшим падінням мотоцикла на тротуар. Внаслідок даної автопригоди водій ОСОБА_4 отримав тілесні ушкодження у вигляді забою брови, освідчений-тверезий, пасажир ОСОБА_5 внаслідок падіння отримав тілесні ушкодження у вигляді перелому кісток черепа, множинні переломи ребер.

Згідно наявного в матеріалах клопотання протоколу огляду місця дорожньо-транспортної пригоди, 25.07.2025 року в ході проведення огляду місця дорожньо-транспортної пригоди, було виявлено та вилучено мотоцикл марки Kayo 125 без державної реєстрації, фактичного власника (користувач) ОСОБА_4 , мешканця АДРЕСА_1 , який переміщено з місця ДТП на майданчик тимчасового утримання транспортних засобів Рахівського РВП ГУ НП в Закарпатській області, що за адресою: м.Рахів, вул.Карпатська, 15, Закарпатської області.

Окрім того постановою слідчого від 25.08.2025 року, виявлені та вилучені в ході огляду місця ДТП речі визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Так, прокурор обґрунтовуючи клопотання зазначає, що вилучений в ході проведення огляду місця ДТП рухоме майно є предметом кримінального правопорушення, має значення речового доказу на якому збереглися сліди злочину від їх взаємного контактування, для їх подальшого детального огляду та фіксації на ньому слідової інформації (деформацій) внаслідок наїзду (зіткнення), характеру їх утворення, проведення експертних досліджень та судових експертиз (технічного стану транспортних засобів, транспортно-трасологічної експертизи, авто-технічної експертиз, авто-товарознавчої експертизи та інших), що неможливо без вказаного транспортного засобу, вилучених речей, об`єктів.

Слідчий суддя вважає, доведеним, що виявлені та вилучені речі, могли зберегти на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час даного кримінального провадження, а також, що накладення арешту на вилучене майно необхідне і з метою можливості проведення органом досудового розслідування необхідних слідчих дій у кримінальному провадженні та судових експертиз.

На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України прокурором доведено слідчому судді необхідність такого арешту майна з метою збереження речових доказів, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.

Прокурором у клопотанні наведено достатньо підстав для застосування такого виду заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна.

За таких обставин слідчий суддя, вбачає потенційну загрозу та шкоду для кримінального провадження в разі відмови у накладенні арешту та повернення вилученого майна.

Така шкода може виразитись у втраті речового доказу стороною обвинувачення та унеможливить подальше провадження досудового розслідування, проведення відповідних судових експертиз та встановленню істини у справі, що очевидно переважає над відсутністю в даний час повідомленої підозри винуватій у вчиненні злочинів особі, а також неможливістю власником (володільцем) тимчасово володіти, розпоряджатися та користуватися вказаним майном.

Разом із тим, відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Слідчий суддя враховує можливість використання вилученого майна, як доказів у даному кримінальному провадженні, оскільки за їх допомогою може бути виконане завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення

При цьому слідчий суддя враховує, що вилучений в ході проведення огляду місця ДТП автомобіль є учасником дорожньо транспортної пригоди на якому збереглися сліди злочину, які можуть бути пошкодженні або знищені, а тому з метою подальшого детального огляду та фіксації слідової інформації (деформацій) на транспортному засобі внаслідок зіткнення, характеру їх утворення, проведення експертних досліджень та судових експертиз, що неможливо без вказаного транспортного засобу, необхідним є накладення арешту на вказаний транспортний засіб.

Окрім того, на транспортних засобах міститься слідова інформація щодо обставин вказаної дорожньо-транспортної пригоди, а також збереглись сліди злочину, знищення чи приховування яких (в т.ч. шляхом проведення ремонтно-відновлюваних робіт), не дасть можливості провести ряд судових експертиз з метою встановлення всіх обставин події.

Слідчий суддя вважає що прокурором доведено необхідність накладено арешту на вказане майно.

Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Відповідно до ст. 317 ЦК України зміст права власності включає в себе права володіння, користування та розпорядження власником своїм майном. Під володінням розуміється юридична можливість особи впливу на річ, фактичне панування особи над річчю. Користування полягає у наявності у особи можливості видобувати споживчі властивості речі. Право розпорядження полягає у юридичній можливості власника визначати фактичну і юридичну долю речі

Вимога щодо забезпечення балансу між приватним та публічним інтересом слідує власне зі структури статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, вживаючи будь-яких заходів, у тому числі заходів з позбавлення особи її майна, держава повинна подбати про забезпечення при цьому відповідного пропорційного співвідношення між засобами, які застосовуються для цього, і метою, що ставиться. Отже, у кожній справі, в якій зазначається про порушення цієї статті, Суд повинен з`ясувати, внаслідок чого саме відповідна особа була змушена нести непропорційний і надмірний тягар. Як при втручанні у право мирного володіння майном, так і при утриманні від застосування заходів, необхідно забезпечити справедливий баланс між вимогами загальних інтересів суспільства та необхідністю захисту основних прав відповідної особи. Вимога щодо забезпечення такого балансу випливає зі структури статті 1 Першого Протоколу, якщо розглядати її в цілому. Зокрема, вживаючи будь-яких заходів, у тому числі й заходів з позбавлення особи її майна, держава повинна дбати про забезпечення при цьому відповідного пропорційного співвідношення між засобами, які застосовуються для цього, і метою, що ставиться.

З огляду на вказане, слідчий суддя вважає, за можливе та необхідне накладення арешту на мотоцикл марки Kayo 125 без державної реєстрації, фактичного власника (користувач) ОСОБА_4 , мешканця АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно ч.2 ст.174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно протоколу огляду місця події від 25.07.2025 (копія наявна у матеріалах справи), огляд місця ДТП,у ході якого було виучено вказаний транспортний засіб відбувся 25.07.2025.

Клопотання до слідчого судді надійшло 01.08.2025 поштовим зв`язком, та того ж дня слідчим суддею постановлено ухвалу якою клопотання повернуто прокурору, встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків з моменту отримання копії ухвали.

Повторно клопотання що датовано 04.08.2025 до слідчого судді надійшло 11.08.2025 року поштовим зв`язком.

Слід зазначити, що згідно ч.5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Слідчий суддя вважає що прокурором дотримано строків передбачених КПК України, для звернення із вказаним клопотанням до слідчого судді.

З урахуванням наведеного вище слідчий суддя вважає що клопотання прокурора слід задовольнити частково.

Прохання слідчого визначити місце зберігання арештованих речей задоволенню не підлягає, оскільки вказане питання не належить до компетенції слідчого судді при вирішенні питання про арешт майна.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000331, розпочатого за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 25.07.2025, про арешт майна,- задовольнити.

Накласти арешт на вилучений в ході проведення огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 25.07.2025 року та встановити заборону права на відчуження, розпорядження та/або користування мотоциклом марки Kayo 125 без державної реєстрації, фактичного власника (користувач) ОСОБА_4 , мешканця АДРЕСА_1 , який переміщено з місця ДТП на майданчик тимчасового утримання транспортних засобів Рахівського РВП ГУ НП в Закарпатській області, що за адресою: м.Рахів, вул.Карпатська, 15, Закарпатської області.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1