Справа № 703/6036/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2025 року м. Сміла

Смілянський міськрайонний суду Черкаської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність працівників ВП №2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою на бездіяльність працівників ВП №2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Скаржник в судове засіданні не з`явився, про день та час судового засідання був повідомлений належним чином, до суду надав заяву про розгляд скарги без його участі.

Слідчий в судове засіданні не з`явився, про день та час судового засідання був повідомлений належним чином, клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції або про відкладення розгляду справи не надав, в зв`язку з чим, визнано за можливе розглянути скаргу без його участі.

В обґрунтування доводів скарги заявник зазначив, що 16.06.2025 він звернувся до Відділу поліції № 2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області (далі за текстом - ВП) із заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбачене ч.2 ст.126, ч.2 ст.129 КК України, а саме: 25.03.2025 в сесійній залі Тернівської сільської ради на нього було скоєно напад громадянином ОСОБА_4 та нанесено йому декілька ударів милицею, чим завдано сильного фізичного болю без спричинення тілесних ушкоджень, поєднаних із залякуванням, погрозами фізичною розправою та вбивством. З даною подією, працівниками поліції було складено адміністративний протокол на ОСОБА_4 за ст. 173 КУпАП як дрібне хуліганство, та 11.06.2025 постановою Смілянського міськрайонного суду Черкаської області справа № 703/3011/25 була розглянута судом та провадження закрито на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, з посиланням на постанову Великої Палати Верховного суду від 03.07.2019 у справі № 288/1158/16-к, якою зроблено висновок, якщо хуліганству передує конфлікт винного з потерпілим (потерпілими), такий конфлікт провокується самим винним як зухвалий виклик соціальному оточенню, і реакція інших на провокуючі дії, в тому числі спроба їх припинити, стають приводом для подальшого насильства. З урахуванням зазначеного дії, що супроводжувалися погрозами вбивства, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, обумовлені особистими неприязними стосунками, підлягають кваліфікації за статтями КК, що передбачають відповідальність за злочини проти особи. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом. За відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства. Зміст і спрямованість протиправного діяння, що має істотне значення для його правової оцінки, в кожному конкретному випадку визначається виходячи з часу, місця, обстановки й інших обставин його вчинення, характеру дій винного, а також поведінки потерпілого і стосунків, що склалися між ними.

До теперішнього часу, його письмова заява до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесена. Просить зобов`язати співробітників Відділення поліції № 2 Черкаського РУ ГУНП в Черкаської області внести його заяву від 25.06.2025 про скоєння кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Враховуючи положення ч. 4 ст. 107 та ч. 3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе провести розгляд скарги без участі скаржника та прокурора.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги з додатками до неї, надані слідчим матеріали ЄО № 13092 від 16.06.2025, приходить до наступного.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Як вбачається з матеріалів скарги, 16 червня 2025 року заявник звернувся до Відділу поліції № 2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, яке сталося 25.03.2025 в сесійній залі Тернівської сільської ради.

Відомості про вчинене кримінальне правопорушення до теперішнього часу до ЄРДР не внесені.

Відповідно до ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Згідно ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесений короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Таким чином, у порушення вимог ст. 214 КПК України, відомості, викладені в заяві про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань уповноваженою на те особою не внесені.

На час розгляду слідчим суддею скарги по суті, докази внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, викладених у вищевказаній заяві про вчинення кримінального правопорушення, відсутні.

Відповідно п. п. 1.1 Узагальнення «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», затвердженого на засіданні Зборів суддів Вищого спеціалізованого суду України 23 грудня 2016 року, визначений ч. 1 ст. 214 КПК України обов`язок слідчого або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Згідно ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі "Смірнова проти України").

Таким чином, оцінка заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину здійснюється після внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань слідчим чи прокурором.

Отже, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи вчинення дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 60 КПК України, заявник має право, зокрема: отримати від органу, до якого він подав заяву, документ, що підтверджує її прийняття і реєстрацію; отримувати витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань; отримати інформацію про закінчення досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Отже, слідчий суддя, за результатами розгляду скарги, не наділений повноваженнями визначати правову кваліфікацію кримінального правопорушення, зазначеного в заяві про його вчинення, в зв`язку з чим і не наділений повноваженнями зобов`язувати уповноважену особу вносити відомості до Єдиного реєстру досудового розслідування про кримінальне правопорушення за конкретною статтею КК України та щодо конкретної особи.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. 3, 9, 28, 214, 303, 304, 306, 307, 372 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність працівників ВП №2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення - задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважену особу Відділу поліції № 2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, викладені у заяві ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення від 16.06.2025.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1