н/п 1-кс/953/5508/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" серпня 2025 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Київського районного суду м.Харкова клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000658 від 07 червня 2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч.1 ст.263 КК України,-

УСТАНОВИВ:

04.08.2025 до суду надійшло клопотання власника майна ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000658 від 07.06.2023 за ч.4 ст.191, ч.1 ст.263 КК України про скасування арешту майна з мобільного телефону Iphone «15+», IMEI НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , з сім картою з номером мобільного телефону НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_3 , накладений ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 15 січня 2025 року (справа №953/10530/24, н/п 1-кс/953/366/25).

В обґрунтування вищезазначеного клопотання власник майна зазначив, що 03.01.2025 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова накладений арешт на майно, вилучене в ході проведення обшуку 10.01.2025 та зобов`язати слідчого ОСОБА_4 повернути йому вказаний мобільний телефон, який на разі втратив своєї актуальності за проведення всіх необхідних слідчих дій з арештованим майном.

06.08.2025 прокурором та слідчим подані письмові пояснення, з яких вбачається, що вони заперечують проти задоволення вказаного клопотання, посилаючись на те, що досудове розслідування триває, сума збитків встановлюється, проводяться судові експертизи, а в мобільних телефонах містяться відомості щодо обставин вчинення вказаного кримінального правопорушення.

До судового засідання власник майна, прокурор, слідчий, належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду клопотання, не з`явились, розгляд клопотання просили здійснювати за їх відсутності.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, доходить наступного:

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчим суддею достовірно встановлено, що відділом розслідування особливо важливих справ та злочинів, учинених організованими групами, злочинними організаціями СУ ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000658 від 07.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.191, ч.1 ст.263 КК України.

Відповідно до ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 15.01.2025 накладено арешт, зокрема, на мобільний телефон Iphone «15+», IMEI НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , з сім картою з номером мобільного телефону НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_3 , який вилучений за місцем мешкання ОСОБА_3 за адресою АДРЕСА_1 .

Як передбачено ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ст. 2 КПК України, завданням кримінального провадження визначено захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Заходи забезпечення у вигляді арешту майна мають бути пропорційними щодо мети їх застосування, повинен бути встановлений справедливий баланс між завданнями кримінального провадження та вимогою захисту основних прав особи.

В силу ст. 41 Конституції України та ст. 1 протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції гарантує право на вільне володіння своїм майном, яке звичайно називається правом на власність.

У розумінні практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі АГОСІ проти Об`єднаного Королівства). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

У справі Раймондо проти Італії (Raimondo v. Italy, рішення 24.01.1994), в якій заявник скаржився на контроль за використанням власності в зв`язку з провадженням кримінального розслідування, не знайшовши у цьому випадку порушення ст.1 протоколу № 1, Суд відзначив порушення в тому, що уряд не вжив швидких заходів для того, щоб знову надати в повноправне користування власність після закінчення відповідних розслідувань (п. 35).

Відповідно до ст.100 КПК України, речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю (ч.1 ст.100 КПК), а відповідно до п.1 ч.6 ст.100 КПК речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

Виходячи з викладених обставин, суд вважає, що арешт підлягає скасуванню, оскільки ОСОБА_3 на теперішній час у даному кримінальному провадженні не являється підозрюваним чи обвинуваченим у вчиненні кримінального правопорушення.

Крім того, на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування не виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна.

Отже, на теперішній час вилучення мобільного телефону ОСОБА_3 та позбавлення його права користування та розпорядження своєю власністю не є необхідним заходом забезпечення кримінального провадження в контексті положень розумності, співрозмірності та виправданості.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 15.01.2025 у кримінальному провадженні №0000658 від 07.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.191, ч.1 ст.263 КК України підлягає задоволенню, а вилучений телефон поверненню ОСОБА_3 .

Так, згідно положень п. 4 ст. 169 КПК України, тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено, у разі скасування арешту.

У відповідності до ч.4 ст.107 КПК України, за неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання не здійснюється.

Керуючись ст. 107,174, 372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000658 від 07 червня 2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч.1 ст.263 КК України, задовольнити.

Скасувати арешт з мобільного телефону Iphone «15+», IMEI НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , з сім картою з номером мобільного телефону НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_3 , накладений ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 15 січня 2025 року (справа №953/10530/24, н/п 1-кс/953/366/25).

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1