Справа №212/5794/25
В И Р О К

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 червня 2025 року м. Кривий Ріг

Покровський районний суд м. Кривого Рогу в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000133 від 02 квітня 2025 року з обвинувальним актом по обвинуваченню

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривого Рогу, з професійно-технічною освітою, офіційно не працевлаштованого, не судимого, одруженого, інвалідності не має, на утриманні має малолітню дитину, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.2 ст. 28, ч. 1 ст. 249 КК України.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Курахове Мар`їнського району Донецької області, з професійно-технічною освітою, офіційно не працевлаштованого, не судимого, не одруженого, інвалідності не має, на утриманні малолітніх дітей не має, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 та мешкає за адресою: АДРЕСА_4 ,

у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.2 ст. 28, ч. 1 ст. 249 КК України.

Сторони кримінального провадження: прокурор Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 , представник потерпілого ОСОБА_6 , захисники обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , обвинувачені ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

встановив:

Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час у ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , виник кримінально-протиправний умисел, направлений на незаконне зайняття рибним добувним промислом у вигляді незаконного видобутку риби, тим самим посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони та відтворення навколишнього середовища в порушення вимог чинного законодавства України, таким чином вони об`єднались в групу з метою вчинення правопорушення.

Так, з метою реалізації вказаного вище умислу, в точно невстановлений досудовим розслідуванням час, однак не пізніше 19:00 години 01.04.2025, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 заздалегідь підготувавшись до вчинення кримінального правопорушення, а саме: підшукали знаряддя для його вчинення- гумовий човен та знаряддя лову- чотири риболовні сітки, довжина кожної 50 метрів (надалі сітки), а також визначили місце для вчинення правопорушення- берег Кресівського водосховища з координатами 48.007909, 33.471267, наповнення якого здійснює річка Саксагань, русло котрого проходить по береговій лінії поблизу будинку 40, по вулиці Герасима Нестеренка (колишня Виноградова) в Покровському районі, міста Кривого Рогу (далі берег), яке відповідно до Додатку № 1 до наказу № 29 Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області від 25.03.2025, є нерестовою ділянкою.

Після чого, з метою реалізації вказаного вище умислу, ОСОБА_3 разом з ОСОБА_4 , 01.04.2025, у вечірній час доби, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено, однак не пізніше 19:00 години, разом із заздалегідь підготовленим гумовим човном та знаряддями лову-сітками, прибули до заздалегідь обраного місця, а саме берегу, після чого вийшли на воду на човні, розставили, шляхом опускання у воду, сітки та повернулись на берег почавши чекати час необхідний для вилову риби.

В подальшому, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 знов спустили човен на воду та попрямували до залишених ними раніше у водоймищі риболовних сіток, при цьому усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх діянь, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки у вигляді незаконного видобутку риби та бажаючи їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони та відтворення навколишнього природнього середовища, в порушення вимог чинного законодавства України, що регламентує використання природних ресурсів, зокрема ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст. 26, 27, 63 Закону України «Про тваринний світ», Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» та не маючи належного законного дозволу на зайняття рибним добувним промислом, виданого компетентним органом, в передбаченому законом порядку, в період весняно-літньої заборони лову риби, а також в порушення наказу № 29 Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області від 25.03.2025, відповідно до якого заборонено промислове рибальство під час руху риби на нерест, та на період її нересту у водоймах, підконтрольних Управлінню державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області, у такі терміни: - на всіх інших водосховищах, з 01 квітня по 30 червня 2025 року, прибули до раніше встановлених сіток та почали діставати їх із води до човна.

Надалі, діставши з водойми сітки, переконались, що їх кримінально-протиправний умисел направлений на незаконне зайняття рибним добувним промислом виконано, оскільки в сітках були наявні біологічні ресурси, а саме: риба «карась сріблястий» у кількості 43 екземпляри, риба «плітка» у кількості 121 екземпляр, риба «окунь звичайний» у кількості 26 екземплярів, риба «судак» у кількості 11 екземплярів, після чого почали повертатись до берега, та під час повернення були викритті свідком ОСОБА_9 , який і викликав працівників відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль».

В результаті чого, своїми умисними діями ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в заборонений період нересту відповідно до наказу № 29 Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області від 25.03.2025 та в порушення «Правил любительського і спортивного рибальства», затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №2034 від 24.11.2023, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 17 січня 2024 року за № 88/41433, згідно якого, забороняється вилов водних живих ресурсів, із застосуванням промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастяних або інших матеріалів усіх видів і найменувань, здійснили незаконний вилов риби «карась сріблястий» у кількості 43 екземпляри вартістю 1581 грн. за 1 екземпляр, на загальну суму 67983 грн., риби «плітка» у кількості 121 екземпляри вартістю 1567 грн за 1 екземпляр, на загальну суму 189244 грн., риби «окунь звичайний» у кількості 26 екземпляри вартістю 3162 грн. за 1 екземпляр, на загальну суму 82212 грн., риби «судак» у кількості 11 екземпляри вартістю 3587 грн., за 1 екземпляр, на загальну суму 39457 грн.

Таким чином, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 своїми умисними діями, які виразились у незаконному зайнятті рибним добувним промислом за допомогою заборонених знарядь лову, відповідно до додатку № 1 до Постанови Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 № 1042, заподіяли істотну шкоду державі, в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області, розмір якої відповідно до розрахунку збитків становить на загальну суму 378896 грн., що підтверджується розрахунком збитків проведеним Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області.

Таким чином, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 обвинувачуються у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.2 ст. 28, ч. 1 ст. 249 КК України, за ознаками незаконного зайняття рибним добувним промислом, яке заподіяло істотної шкоди, вчинене за попередньою змовою групою осіб.

Обвинувачений ОСОБА_3 у судовому засіданні провину у вчиненні кримінального правопорушення визнав у повному обсязі. Вказав, що він дійсно при викладених обставинах та у зазначений час в обвинувальному акті за попередньою змовою з ОСОБА_4 , на Кресівському водосховищі, на човні здійснили вилов риби, знаючи що вилов риби був заборонений. Зазначив, що він визнає суму шкоди, яка зазначена у обвинувальному акті. Крім того, зазначив, що кількість риби, вилов якої вони здійснили, у обвинувальному акті зазначена вірна.

Обвинувачений ОСОБА_4 у судовому засіданні провину у вчиненні кримінального правопорушення визнав у повному обсязі. Вказав, що він дійсно при викладених обставинах та у зазначений час в обвинувальному акті за попередньою змовою з ОСОБА_3 , на Кресівському водосховищі, на човні здійснили вилов риби, знаючи що вилов риби був заборонений. Зазначив, що він визнає суму шкоди, яка зазначена у обвинувальному акті. Крім того, зазначив, що кількість риби, вилов якої вони здійснили, у обвинувальному акті зазначена вірна.

В судовому засіданні обвинувачені ОСОБА_3 , ОСОБА_4 звернулися до суду з проханням допустити по справі застосування положень ч. 3 ст. 349 КПК України, оскільки вони повністю визнають свою провину в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 28, ч. 1 ст. 249 КК України та вважають зібрані в справі докази їх вини достовірними, допустимими та достатніми, цивільний позов визнають у повному обсязі, в зв`язку з чим досліджувати інші докази їх провини, немає ніякої потреби.

З`ясувавши думку прокурора, захисників, які не заперечували проти застосування у справі положень ч. 3 ст. 349 КПК України, роз`яснивши учасникам процесу правові наслідки застосування вказаної норми закону, з якими останні погодилися, суд визнав недоцільним дослідження доказів щодо тих обставин, які ніким не оспорюються, щодо часу, місця, способу, мотиву та мети, форми вини, та застосувати при розгляді даної справи положення ч. 3 ст. 349 КПК України, у зв`язку з відсутністю сумнівів в правильності розуміння їх змісту учасниками судового провадження, добровільності їх позицій. При цьому обвинуваченим роз`яснено, що у випадку визнання таких обставин вони будуть позбавлені права оскаржувати ці обставини в суді.

Дослідивши та оцінивши вивчені в справі докази, аналізуючи показання обвинувачених, які мають логічний та послідовний характер, суд приходить до висновку, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в повній мірі викриті у вчиненні кримінального правопорушення та кваліфікує їх дії за ч. 2 ст. 28 ч.1 ст. 249 КК України за ознаками незаконного зайняття рибним добувним промислом, яке заподіяло істотної шкоди, вчинене за попередньою змовою групою осіб.

При призначенні покарання, суд, відповідно до вимог ст.ст. 65 - 67 КК України, враховує ступінь тяжкості та конкретні обставини вчиненого злочину, дані про особу обвинуваченого, наявність обставин, що пом`якшують та обтяжують покарання.

Згідно з роз`ясненнями, що містяться у п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 24.10.2003 р. «Про практику призначення судами кримінального покарання» при призначенні покарання суд в кожному випадку і щодо кожного засудженого, який визнається винним у вчиненні злочину, повинен дотримуватися вимог ст. 65 КК України, а саме: враховувати характер і ступінь суспільної небезпечності вчиненого злочину, особу засудженого та обставини справи, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, оскільки саме через останні реалізується принцип законності, справедливості, обґрунтованості та індивідуалізації покарання. Призначене судом покарання повинно бути достатнім, для виправлення засуджених і попередження здійснення ними нових злочинів.

При призначенні покарання, суд керується положенням ст. 65 КК України і враховує характер і ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особу обвинуваченої та обставини, які пом`якшують та обтяжують покарання.

Обставиною, яка пом`якшує покарання обвинуваченому ОСОБА_3 , у відповідності зі ст. 66 КК України, суд визнає щире каяття.

Обставиною, яка обтяжує покарання обвинуваченому ОСОБА_3 , у відповідності зі ст. 67 КК України, суд визнає вчинення кримінального правопорушення групою осіб за попередньою змовою.

У відповідності зі ст. 12 КК України, кримінальне правопорушення, вчинене обвинуваченим ОСОБА_3 , відноситься до категорії кримінального проступку, обвинувачений на обліку та нагляду у лікаря нарколога та психіатра не перебуває, не судимий, офіційно не працевлаштований, одружений, на утриманні має малолітню дитину, інвалідом не являється.

Враховуючи вищевикладене, проаналізувавши всі обставини кримінального провадження у їх сукупності, виконуючи вимоги ст. ст. 50, 65 КК України, суд при обранні обвинуваченому ОСОБА_3 виду та міри покарання враховуються матеріали, що його характеризують, відношення обвинуваченого до вчиненого, який вину визнав та розкаявся у вчиненому, та доходить висновку про призначення обвинуваченому покарання за ч.2 ст. 28 ч.1 ст. 249 КК України у виді обмеження волі із застосуванням ст. 75,76 КК України.

Суд не вбачає підстав для застосування обвинуваченому ОСОБА_3 ст.69 КК України про призначення більш м`якого покарання, ніж передбачено законом.

Обставиною, яка пом`якшує покарання обвинуваченому ОСОБА_4 , у відповідності зі ст. 66 КК України, суд визнає щире каяття.

Обставиною, яка обтяжує покарання обвинуваченому ОСОБА_4 , у відповідності зі ст. 67 КК України, суд визнає вчинення кримінального правопорушення групою осіб за попередньою змовою.

У відповідності зі ст. 12 КК України, кримінальне правопорушення, вчинене обвинуваченим ОСОБА_4 , відноситься до категорії кримінального проступку, обвинувачений на обліку та нагляду у лікаря нарколога та психіатра не перебуває, не судимий, офіційно не працевлаштований, не одружений, на утриманні малолітніх/неповнолітніх дітей не має, інвалідом не являється.

Враховуючи вищевикладене, проаналізувавши всі обставини кримінального провадження у їх сукупності, виконуючи вимоги ст. ст. 50, 65 КК України, суд при обранні обвинуваченому ОСОБА_4 виду та міри покарання враховуються матеріали, що його характеризують, відношення обвинуваченого до вчиненого, який вину визнав та розкаявся у вчиненому, та доходить висновку про призначення обвинуваченому покарання за ч.2 ст. 28 ч.1 ст. 249 КК України у виді обмеження волі із застосуванням ст. 75,76 КК України.

Суд не вбачає підстав для застосування обвинуваченому ОСОБА_4 ст.69 КК України про призначення більш м`якого покарання, ніж передбачено законом.

Окрім того, прокурором заявлено цивільний позов в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області, в якому він просить стягнути солідарно з ОСОБА_3 та ОСОБА_4 матеріальні збитки завдані рибному господарству України у розмірі 378 896 грн на користь держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області.

У відповідності до вимог ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 128 КПК України цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Прокурор, який пред`являє цивільний позов у кримінальному провадженні, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді, передбачених частиною четвертою статті 25 Закону України «Про прокуратуру».

Відповідно до положень ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим майновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ст.63 ЗУ «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством.

Відповідно до ст.68, 69 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації у повному обсязі.

Так, відповідно до інформації начальник відділу іхтіології регулювання рибальства та меліорації, розраховано матеріальні збитки, заподіяні рибному господарству України гр. ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які складають 378 896 гривень, з розрахунку: карась сріблястий 43 шт. х 1581,00 грн = 67 983,00грн; риба «плітка» 121 шт.х1567,00=189 244,00; риба «окунь звичайний» 26 шт. х 3162,00 = 82 212,00 грн.; риба «судак» 11 шт. х 3587,00 грн = 39 457,00 гривень. Суд погоджується з доводами прокурора щодо суми розрахованої шкоди, оскільки він обчислений відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011, № 1209 « Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування ( вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів», чинного на момент вчинення інкримінованого правопорушення, та узгоджується з таксами, згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 року № 1042.

Враховуючи те, що вина обвинувачених ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення щодо незаконного зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду доведена повністю, а тому суд вважає що цивільний позов прокурора в інтересах держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області у кримінальному провадженні про відшкодування збитків завданих кримінальним правопорушенням на суму 378 896,00 грн підлягає задоволенню.

Питання про речові докази вирішити відповідно до вимог ст.ст.96-1, 96-2,100 КПК України.

За змістом ч. 1 ст. 96-1 КК України спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного кримінального правопорушення або суспільно-небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, зокрема, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 96-2 КК України спеціальна конфіскація застосовується у разі, якщо гроші, цінності та інше майно, зокрема були підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знарядля вчинення кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), який не знав і не міг знати про їх незаконне використання.

Частиною 9 ст. 100 КПК України передбачено, що питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів, які були надані суду, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження. При цьому, гроші, цінності та інше майно, які призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення, конфіскуються.

Арешт, накладений Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03 квітня 2025 року на майно, яке було вилучено під час огляду місця події 01.04.2025 року на березі річки Саксагань, по вулиці Герасима Нестеренка, 40 поруч з Інститутом профілактичних захворювань в Покровському районі м. Кривого Рогу, а саме на: 4 жилкові риболовні сітки довжиною по 50 м, шириною 1,3 м, вічко 30 мм кожна сітка; надувний гумовий човен зеленого кольору «Sotar» з двома веслами; біоресурси, а саме риба: виду плітка - 121 штука, виду карась срібний - 43 штуки, виду окунь - 26 штук, виду судак - 11 штук, підлягає скасуванню.

Процесуальні витрати відсутні.

Запобіжні заходи у даному кримінальному провадженні обвинуваченим ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не обиралися.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 28, 249 КК України, ст. ст. 373, 374,375,376, 381-382 КПК України суд,-

ухвалив:

Визнати ОСОБА_3 винним у скоєнні кримінального проступку, передбаченого ч.2 ст. 28 ч.1 ст. 249 КК України та призначити йому покарання у виді 1 (одного) року обмеження волі.

На підставі ст. 75 КК України звільнити ОСОБА_3 від відбування призначеного покарання у виді 1 (одного) року обмеження волі з випробувальним строком один рік, якщо він протягом визначеного судом іспитового терміну не вчинить нового кримінального правопорушення і виконає покладені на нього обов`язки.

У відповідності зі ст. 76 КК України, покласти на ОСОБА_3 такі обов`язки: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи або навчання.

Визнати ОСОБА_4 винним у скоєнні кримінального проступку, передбаченого ч.2 ст. 28 ч.1 ст. 249 КК України та призначити йому покарання у виді 1 (одного) року обмеження волі.

На підставі ст. 75 КК України звільнити ОСОБА_4 від відбування призначеного покарання у виді 1 (одного) року обмеження волі з випробувальним строком один рік, якщо він протягом визначеного судом іспитового терміну не вчинить нового кримінального правопорушення і виконає покладені на нього обов`язки.

У відповідності зі ст. 76 КК України, покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи або навчання.

Цивільний позов прокурора Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області, який діє в інтересах держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням задовольнити.

Стягнути солідарно з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області збитки завдані кримінальним правопорушенням у розмірі 378 896 гривень (триста сімдесят вісім тисяч вісімсот дев`яносто шість гривень 00 копійок).

Арешт накладений Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03 квітня 2025 року на майно, яке було вилучено під час огляду місця події 01.04.2025 року на березі річки Саксагань, по вулиці Герасима Нестеренка, 40 поруч з Інститутом профілактичних захворювань в Покровському районі м. Кривого Рогу, а саме на: 4 жилкові риболовні сітки довжиною по 50 м, шириною 1,3 м, вічко 30 мм кожна сітка; надувний гумовий човен зеленого кольору «Sotar» з двома веслами; біоресурси, а саме риба: виду плітка - 121 штука, виду карась срібний - 43 штуки, виду окунь - 26 штук, виду судак - 11 штук - скасувати.

На підставі ст.ст. 96-1,96-2 КК України конфіскувати у власність держави засоби вчинення кримінального правопорушення:

- гумовий човен; риболовні сітки в кількості 4 штуки, які зберігаються у камері схову речових доказів ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області, за адресою: вул. Костя Гордієнка будинок №7, м. Кривий Ріг (квитанція № 4370; від 01.04.2025).

Речові докази :- риба «карась сріблястий» у кількості 43 екземпляри, риби «плітка» у кількості 121 екземпляри, риби «окунь звичайний» у кількості 26 екземпляри, риби «судак» у кількості 11 екземпляри, які передані на зберігання на ринок «Північний», що знаходиться за адресою: місто Кривий Ріг, вулиця Щепкіна, будинок, 1, - знищити.

Вирок може бути оскаржений до Дніпровського апеляційного суду через Покровський районний суд м. Кривого Рогу протягом 30 днів з дня його проголошення.

Судове рішення суду першої інстанції не може бути оскаржене в апеляційному порядку з підстав заперечення обставин, які ніким не оспорювалися під час судового розгляду і дослідження яких було визнано судом недоцільним відповідно до положень ч. 3 ст. 349 КПК України.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку. Обвинуваченому та прокурору копія вироку вручається негайно після його проголошення.

В умовах дії воєнного стану проголошена резолютивна частина вироку 05 червня 2025 року у порядку ст. 615-15 КПК України.

Суддя ОСОБА_1