УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2025 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , розглянувши клопотання в порядку ст. 206 КПК України, представника ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 на дії службових осіб ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Представник ОСОБА_2 адвокат ОСОБА_3 , звернулась до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси з клопотанням в порядку ст. 206 КПК України, на дії службових осіб ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування заявлених вимог зазначає, що в 10 серпня 2025 року близько 11 години ОСОБА_2 був затриманий працівниками ІНФОРМАЦІЯ_2 та доставлений до приміщення ІНФОРМАЦІЯ_2 з метою мобілізації.

Просить зобов`язати службових осіб ІНФОРМАЦІЯ_2 доставити ОСОБА_2 до слідчого судді, та постановити ухвалу про негайне звільнення останнього.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до п.18) ч.1 ст.3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду. Слідчий суддя (слідчі судді) у суді першої інстанції обирається зборами суддів зі складу суддів цього суду;

Згідно п.10) ч.1 ст.3 КПК України, кримінальне провадження - досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до п.5) ч.1 ст.3 КПК України, досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотання про закриття кримінального провадження.

Відповідно до ч.1 ст. 303 «Рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження» § 1 «Оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» глави 26 «Оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування» КПК України,на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора:

1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування;

2) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зупинення досудового розслідування - потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

3) рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником;

4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи - заявником, одним із близьких родичів або членом сім`ї, коло яких визначено цим Кодексом, та/або захисником померлого, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

5) рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою;

6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом;

7) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником;

8) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, - підозрюваним, його захисником чи законним представником, потерпілим, його представником чи законним представником;

9-1) рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником;

10) повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником;

11) відмова слідчого, дізнавача, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу, - стороною захисту, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, її представником.

Представник ОСОБА_2 адвокат ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді зі скаргою на дії службових осіб ІНФОРМАЦІЯ_3 » до (без) внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за вказаним фактом.

Згідно із ст. 303 КПК України, рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора оскаржуються на досудовому розслідуванні.

Кримінальним процесуальним кодексом України не передбачено оскарження дій інших осіб під час досудового розслідування, а також звернення зі скаргами, клопотаннями тощо до слідчого судді до внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Крім того, ст. 206 КПК України міститься в Главі 18 «Запобіжні заходи, затримання особи» розділу ІІ «Заходи забезпечення кримінального провадження», тобто застосовується після внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань в ході досудового розслідування і судового провадження кримінального провадження.

Згідно із ч.1 ст. 306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318 - 380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно листа Черкаського апеляційного суду від 30 червня 2025 року №06-25/66/2025, адресованого головам місцевих загальних судів Черкаської області, «в разі незаконного затримання громадянина будь-якою цивільною чи посадовою особою, в тому числі працівником територіального центру комплектування та соціальної підтримки, такі дії вирішуються у іншому правовому полі, в залежності від обставин конкретної справи.

З урахуванням норм законодавства та беручи до уваги те, що оповіщення, доставляння до районних (міських) територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки та подальший призов осіб не є позбавленням особи права на свободу та особисту недоторканість, гарантоване Конституцією Украйни, а є обов`язком громадянина України на захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, враховуючи також те, що скарги зазначеної категорії подаються не в рамках кримінального провадження або у зв`язку з діями державного органу, що регулюються не Кримінальним процесуальним кодексом України, а іншими нормативно-правовими актами, відсутні підстави для відкриття проваджень за скаргами адвокатів в інтересах військовозобов`язаних громадян щодо незаконного, на їх думку, затримання осіб та їх розгляду в порядку статті 206 КПК України.

Застосування державного механізму для здійснення розгляду скарг даної категорії доцільно лише у випадку, коли наявні такі підстави, зокрема під час здійснення досудового розслідування у вже розпочатому кримінальному провадженні та/або під час оскарження дій державних органів, що регулюються нормами КПК України, оскільки відкриття проваджень указаної категорії поза рамками кримінального процесуального законодавства є неефективним з точки зору використання державних ресурсів та суперечить вимогам законодавства».

У рішенні від 21 листопада 2019 року у справі «Мельник проти України» (CASEOFMELNYKv.UKRAINE) (заява № 72286/01) Європейський Суд з прав людини наголосив, що право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Згідно правового висновку Верховного Суду від 21 травня 2021 року у справі №646/3986/19, у випадку, коли нормами КПК, якими регламентовано загальні правила застосування норм КПК, прямо не закріплено алгоритму дій слідчого судді у випадку, якщо клопотання не підлягає розгляду в цьому суді, то останнє може бути вирішено через застосування ч. 6 ст. 9 КПК України та засад диспозитивності, зокрема, ч. 3 ст. 26 КПК України, згідно з якою слідчий суддя, вирішує лише ті питання, що не тільки винесені на його розгляд сторонами, але й віднесені до його повноважень цим Кодексом.

На підставі вищевикладеного, ст.2, 7, 9, 24, 26, 206, 304, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання в порядку ст. 206 КПК України представника ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 - повернути скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання слідчим суддею.

Слідчий суддя - ОСОБА_1