УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2025 року слідча суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , перевіривши матеріали клопотання в.о. директора ТОВ «Конструкторське бюро «Артилерійське озброєння» ОСОБА_2 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0014908

ВСТАНОВИЛА

В провадження слідчої судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання в.о. директора ТОВ «Конструкторське бюро «Артилерійське озброєння» ОСОБА_2 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0014908.

Ініціатор клопотання просить, скасувати арешт частини майна (технічної документації), що належить ТОВ «КБАО», яка була арештована в межах кримінального провадження №0014908 від 22.12.2017.

Перевіривши клопотання, слідча суддя дійшла наступного висновку.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ст. 64-2 КПК України , представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником; керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи за довіреністю - у випадку, якщо власником майна, щодо якого здійснюється арешт, є юридична особа. Повноваження представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, на участь у кримінальному провадженні підтверджуються:

1) документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні;

2) копією установчих документів юридичної особи - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа;

3) довіреністю - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є працівник юридичної особи, яка є власником майна, щодо якого здійснюється процедура спеціальної конфіскації.

Представник третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, користується процесуальними правами третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, інтереси якої він представляє.

Разом з цим, до матеріалів клопотання не долучено копії установчих документів юридичної особи ТОВ «Конструкторське бюро «Артилерійське озброєння», так і не долучено повноважень на звернення із клопотанням про скасування арешту майна представником ОСОБА_3 .

Частиною 6 ст. 9 КПК України встановлено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, зокрема, принцип диспозитивності.

У свою чергу, згідно зі ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. При цьому, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Враховуючи, що кримінальним процесуальним законом прямо не визначено порядок дій слідчого судді у випадку, якщо клопотання не місить належних доказів щодо підтвердження повноважень особи на звернення із клопотанням про скасування арешту майна, слідча суддя, вважає за необхідне застосувати положення ст. 304 КПК України.

Так, згідно з п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Беручи до уваги вищевикладене слідча суддя приходить до висновку про необхідність повернення клопотання, особі що його подала.

Керуючись ст.ст. 9, 26, 98, 170, 173, 174, 304, 309, 376, 532 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА

Клопотання в.о. директора ТОВ «Конструкторське бюро «Артилерійське озброєння» ОСОБА_2 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0014908, повернути особі, яка його подала.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, в порядку, передбаченому цим Кодексом, за умови усунення недоліків, що стали підставою для прийняття слідчим суддею рішення про повернення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідча суддя ОСОБА_4