Справа № 991/8805/25
Провадження 1-кс/991/8887/25
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2025 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , перевіривши матеріали скарги ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, викладених у заяві про кримінальне правопорушення від 20.08.2025 року,

ВСТАНОВИВ:

1. Зміст поданої скарги

27.08.2025 року до Вищого антикорупційного суду (далі - ВАКС) ОСОБА_2 було подано скаргу на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП), яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) відомостей, викладених у заяві про кримінальне правопорушення від 20.08.2025 року.

Скарга обґрунтовується наступними доводами:

- 20.08.2025 року ОСОБА_2 до САП була подана заява про кримінальне правопорушення;

- станом на час подання скарги відомості про вчинене кримінальне правопорушення до ЄРДР не внесені, досудове розслідування не розпочато.

2. Оцінки та мотиви слідчого судді

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 24 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК на досудовому розслідуванні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2, 4 ст. 304 КПК під час вирішення питання про відкриття провадження за скаргою слідчий суддя має перевірити наявність у заявника скарги права на подання скарги, дотримання встановленого строку оскарження, можливість оскарження відповідного рішення, дії чи бездіяльності згідно з законом та можливість розгляду скарги в цьому суді.

Лише наявність всіх наведених умов є підставою для відкриття провадження за скаргою та її розгляду по суті. В іншому випадку слідчий суддя має повернути скаргу чи відмовити у відкритті провадження.

Слідчим суддею встановлено, що 20.08.2025 року ОСОБА_2 звернулася до САП із заявою про вчинення кримінального правопорушення, що підтверджується штампом САП на копії заяви.

У заяві про вчинення кримінального правопорушення скаржник вказує на те, що керівник Кіровоградської обласної прокуратури та його заступники, керівник Кропивницької окружної прокуратури, керівник ГУНП в Кіровоградській області разом із генеральним директором Кіровоградської обласної психіатричної лікарні ОСОБА_3 здійснили незаконне збагачення на суму 15591965 грн. Відомості за заявою ОСОБА_2 були внесені до ЄРДР за №0000124 від 16.07.2024 року. В подальшому з вказаного кримінального провадження виділено кримінальне провадженні №00001031, в якому ОСОБА_4 пред`явлено підозру за ст. 367 КК, однак, через велику суму збитків скаржник не згодна із вказаною кваліфікацією.

Слідчий суддя встановив, що скарга подана відносно дій сторони обвинувачення в межах кримінального провадження №00001031, і стосується незгоди скаржника із кваліфікацією кримінального правопорушення. Доводи, наведені в заяві про вчинення кримінального правопорушення по суті є оскарженням процесуальних дій. Скарги на такі процесуальні дії відповідно до ст. 303 КПК не розглядаються під час досудового розслідування, і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження в суді.

Крім того, визначення попередньої правової кваліфікації кримінального правопорушення під час внесення до ЄРДР є виключною дискрецією слідчого/прокурора, який визначає її на підставі зазначених у заяві відомостей та фактів про скоєння кримінального правопорушення. На такі дискреційні повноваження слідчого, прокурора вказують вимоги п. 5 ч. 5 ст. 214 КПК, згідно з яким до ЄРДР вносяться відомості про попередню правову кваліфікацію із зазначенням статті (частин статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Окрім того, з матеріалів скарги випливає, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000124 та №00001031 здійснюється не НАБУ під процесуальним керівництвом САП, а іншим органом досудового розслідування під процесуальним керівництвом іншої прокуратури.

Відповідно до ч. 2 ст. 33-1 КПК слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті.

Стаття 33-1 КПК встановлює, що Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці ст. 45 КК (статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410 КК, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, та кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 КК), а також статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК. Водночас, повинна бути наявна хоча б одна з умов, передбачених п. 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК.

Заява ОСОБА_2 про вчинення кримінального правопорушення від 20.08.2025 року має занадто узагальнений характер та не містить конкретних відомостей, на підставі яких можливо встановити, що суб`єкти вчинили кримінальне правопорушення, яке підсудне ВАКС.

Слідчі судді ВАКС уповноважені на розгляд скарг, поданих в порядку ст. 303 КПК, виключно у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до предметної підсудності ВАКС. Вказаний висновок підтверджується нормами ч. 1 ст. 306 КПК.

Враховуючи вищевикладене, скарга не відповідає критеріям, визначеним у статті 33-1 КПК з урахуванням положень п. 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК, а тому розгляд скарги та прийняття рішення за результатами її розгляду не належить до компетенції Вищого антикорупційного суду.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді. Оскільки скарга не підсудна Вищому антикорупційному суду, то вона підлягає поверненню особі, яка її подала.

Керуючись статтями 216, 303, 304, 306, 369-372, 375, 376 КПК, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, викладених у заяві про кримінальне правопорушення від 20.08.2025 року - повернути заявнику ОСОБА_5 .

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її постановлення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1