Справа № 646/5839/25
№ провадження 1-кс/646/1620/2025
УХВАЛА

26 червня 2025 року м. Харків

Слідчий суддя Основ`янського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Харкові клопотання слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківський області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000351 від 02.04.2025 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, освіта неповна середня, не працює, не одруженого, в силу ст. 89 КК України судимості не має, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, -

в с т а н о в и в:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в обґрунтування якого зазначив, що вина ОСОБА_4 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами. Ня даний час існує ряд ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, які є підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді гримання під вартою. ОСОБА_4 підозрюється вчиненні тяжкого злочину, враховуючи передбачене законом покарання, це може спонукані підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинений злочин. Окрім цього, у зв`язку із введенням воєнного стану на території України, а також активних бойових дій в м. Харкові та Харківській області, може спонукати ОСОБА_4 до втечі до іншого міста, населеного пункту, щоб переховуватися від органу досудового розслідування та вчинити аналогічне кримінальне правопорушення. ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків та представника потерпілого, у вказаному кримінальному провадженні, в тому числі шляхом здійснення погроз та умовлянь змінити свідчення - у разі застосування більш м`яких запобіжних заходів, з метою зміни або спотворення їх показань на стадії досудового розслідування, які відповідно до положень ст. 95 КІІК України, сприймаються лише під час судового засідання. Оскільки підозрюваний офіційно не працевлаштований та в нього відсутні законні джерела існування, він немає міцних соціальних зв`язків, та підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, що підтверджує вірогідність вчинення ним іншого кримінального правопорушення. У органу досудового розслідування є достатні підстави вважати про наявність та обґрунтованість ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, що свідчить про неможливість запобігання вказаним ризикам шляхом застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник заперечень проти клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не надали.

Вислухавши сторони кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Відомості про вчинення кримінальних правопорушень внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000351 від 02.04.2025 за ч. 1 ст. 263 КК України.

25.06.2025 р. у рамках здійснення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 свідчать протоколи допитів свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , протокол огляду від 03.06.2025; висновок експерта №КСЕ-19/121-25/15289 від 19.06.2025.

Підозрюваний ОСОБА_4 затриманий в порядку ст. 208 КПК України 24.06.2025.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає, що підозра є обґрунтованою.

У відповідності до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, серед іншого, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Слідчий суддя вважає, що на момент вирішення питання про обрання запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 наявні ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Підозрюваний ОСОБА_4 не працює, в силу ст. 89 КК України раніше не судимий, підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, вчиненого в умовах воєнного стану, покарання за яке передбачає позбавлення волі до 7 років, неодружений, утриманців не має, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків. Перебуваючи на свободі, будь-яким шляхом ОСОБА_4 буде намагатися уникнути відповідальності за вчинене ним кримінальне правопорушення, що в свою чергу свідчить про можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, вчинення іншого (продовження вчинення) кримінального правопорушення.

Також слідчий суддя не залишає поза увагою те, що Указом Президента України № 64/2022 на території України з 24.02.2022 введено воєнний стан. Вимоги ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», роз`яснення Верховного Суду, надані у листі від 03.03.2022 № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», де у п. 8 зазначено, що суди оцінюючи ризики, які обґрунтовують доцільність застосування запобіжних заходів загалом, мають враховувати запровадження воєнного стану та збройну агресію в Україні як відповідний ризик.

Враховуючи наведене, наявність зазначених ризиків, та з метою їх запобігання, обґрунтованість підозри, а також те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є найбільш ефективним для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання задовольнити та з урахуванням встановлених даних про особу підозрюваного обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З метою уникнення будь-яких сумнівів щодо ухилення підозрюваного ОСОБА_4 від слідства, слідчий суддя вважає можливим встановити розмір застави - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Такий розмір застави буде відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні, зможе запобігти ризикам, передбаченим п. п. 1 ,3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст.194 КПК України.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 193, 196 КПК України,

у х в а л и в:

Клопотання слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківський області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000351 від 02.04.2025 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів, починаючи з 24.06.2025 р. до 22.08.2025 р. включно, з триманням в ДУ «Харківський слідчий ізолятор».

Визначити розмір застави ОСОБА_4 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60560 гривень.

У разі внесення застави підозрюваного ОСОБА_4 з-під варти звільнити та покласти на нього наступні обов`язки: повідомляти слідчого, прокурора та суд про своє місце проживання та засоби зв`язку; прибувати за викликом до слідчого, прокурора чи суду; утримуватись від спілкування зі свідками та іншими особами з приводу обставин вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення, а підозрюваним, який перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1