"23" червня 2025 р. Справа № 363/3457/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2025 року слідчий суддя Вишгородського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Вишгороді клопотання слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Вишгородського РУП ГУНП в Київській області лейтенант поліції ОСОБА_5 , погодженого прокурором Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні №0000561, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 350 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с.Гвоздова Флорешського району Молдови, національність молодован, громадянин України, зі слів одружений, осіб, які потребують його піклування немає, офіційно не працює, зареєстрований за адресою:

АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

ВСТАНОВИВ:

23.06.2025 слідчим суддею отримано вказане клопотання, в обґрунтування якого зазначено, що відділенням розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Вишгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області розслідується кримінальне провадження №0000561 від 20.06.2025 за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2

ст. 350 КК України.

У невстановлений досудовим розслідуванням час, проте не пізніше 10 год. 00 хв. 20.06.2025, у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , котрий знаходився за адресою: АДРЕСА_3 , під час доставки невідомого громадянина працівниками ІНФОРМАЦІЯ_2 , котрі були одягнуті у військовий однострій з шевронами, знаками розрізнення, та перебували при виконанні службових обов`язків, до приміщення ІНФОРМАЦІЯ_2 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 , з метою встановлення особи невідомого громадянина, та його статусу по Всеукраїнській Базі «Оберіг», виник злочинний намір, направлений на умисне заподіяння легких тілесних ушкоджень службовій особі, у зв`язку з її службовою діяльністю.

Одразу після цього, ОСОБА_4 , реалізуючи свій злочинний намір, спрямований на умисне заподіяння легких тілесних ушкоджень службовим особам, у зв`язку з її службовою діяльністю, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно, у невстановлений досудовим розслідуванням час, проте не пізніше 10 год. 00 хв. 20.06.2025, знаходячись за адресою: АДРЕСА_3 , взяв до власних рук будівельний інструмент у вигляді металевого будівельного рівня, котрий знаходився у його власному транспортному засобі марки «ВАЗ» моделі «2106», попрямував до працівників ІНФОРМАЦІЯ_2 , при цьому достовірно знаючи, що перед ним знаходиться військовослужбовець ОСОБА_7 , який перебував в військовому однострої з шевронами, знаками розрізнення, усвідомлюючи, що останній перебуває при виконанні службових обов`язків, тримаючи будівельний рівень в двох руках, умисно наніс працівнику ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 удар будівельним рівнем в район лівої руки, чим спричинив працівнику ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 тілесні ушкодження,

Таким чином, ОСОБА_4 , своїми умисними та протиправними діями, які виразились в умисному заподіяння легких тілесних ушкоджень службовій особі, у зв`язку з її службовою діяльністю, спричинив потерпілому ОСОБА_7 тілесні ушкодження, а саме: забійну рану (по задній поверхні лівого передпліччя у верхній третині), садну (по задній поверхні лівого передпліччя у верхній третині), внутрішньошкірні крововиливи (по лівій середній пахвовій лінії в проекції 7-8-го межребірря), які відповідно до висновку експерта №17осв 2025 р. відносяться до легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я.

Крім того, ОСОБА_4 , реалізуючи свій злочинний намір, спрямований на умисне заподіяння легких тілесних ушкоджень службовій особі, у зв`язку з її службовою діяльністю, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно, у невстановлений досудовим розслідуванням час, проте не пізніше 10 год. 00 хв. 20.06.2025, знаходячись за адресою: АДРЕСА_3 , маючі в власних рук будівельний інструмент у вигляді металевого будівельного рівня, при цьому достовірно знаючи, що перед ним знаходиться військовослужбовець ОСОБА_8 , який перебував в військовому однострої з шевронами, знаками розрізнення, усвідомлюючи, що останній перебуває при виконанні службових обов`язків, тримаючи будівельний рівень в двох руках, умисно наніс працівнику ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_8 удар будівельним рівнем в район кисті правої руки, чим спричинив працівнику ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_8 тілесні ушкодження. Таким чином, ОСОБА_4 , своїми умисними та протиправними діями, які виразились в умисному заподіяння тілесних ушкоджень службовій особі, у зв`язку з її службовою діяльністю, спричинив потерпілому ОСОБА_8 тілесні ушкодження, а саме: забійну рану (на тильній поверхні проксимальних фаланг (біля між фалангових суглобів) 3-5 пальців правої кисті), яка відповідно до висновку експерта №16осв 2025 р. відносяться до легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я.

20.06.2025 на підставі п. 1, п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України, затримано особу, підозрювану у вчиненні злочину, а саме ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Разом з тим, 21.06.2025 слідчим відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Вишгородського РУП ГУНП в Київській області лейтенантом поліції ОСОБА_9 за погодженням з прокурором у кримінальному провадженні - прокурором Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 відповідно до ст. 276, 277, 278 КПК України повідомлено про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 350 КК України, яке з дотриманням вимог ст. 278 КПК України, цього ж дня, тобто 21.06.2025 вручено ОСОБА_4 у присутності його захисника адвоката ОСОБА_10 .

Обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри підтверджується:

протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ;

протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ;

протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 350 КК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ;

протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ;

протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі потерпілого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ;

протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі потерпілого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ;

протоколом допиту свідка ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_7 ;

протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_7 ;

протоколом допиту свідка ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_8 ;

протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_8 ;

іншими матеріалами, зібраними в ході досудового розслідування. та іншими доказами в їх сукупності.

В обґрунтування доводів щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України, слідчим зазначено про наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, а саме:

ризик того, що ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні злочину за який передбачено покарання у вигляді обмеження волі на строк від трьох до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк, знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує, у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, з метою уникнення покарання за вчинений ним злочин може переховуватися від органу досудового розслідування та, в подальшому, від суду. А відтак наявні всі підстави вважати, що без застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, підозрюваний під острахом отримання максимального покарання, може переховуватися від органу досудового розслідування, суду, що унеможливить виконання завдань кримінального провадження які визначені у ст. 2 КПК України.;

ризик того, що підозрюваний ОСОБА_4 , з метою уникнення кримінальної відповідальності, може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, у тому числі здійснюючи стосовно останніх насильницькі дії, оскільки останні надали та можуть надати органу досудового розслідування беззаперечні показання, що підтверджують причетність ОСОБА_4 до вчинення вказаного кримінального правопорушення. Слідчий зауважує, що свідки у даному кримінальному провадженні не допитані безпосередньо в суді та їх показання містять істотне значення в даному кримінальному провадженні, тому підозрюваний з метою уникнення від кримінальної відповідальності може умовляннями та/або погрозами переконати останніх давати неправдиві покази щодо його непричетності до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення. Ризик незаконного впливу на свідків залишається актуальним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме усно шляхом допиту особи в судовому засіданні відповідно до положень ст. 23 КПК України. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, відповідно до ч. 4

ст. 95 КПК України;

ризик того, що підозрюваний ОСОБА_4 , на думку органу досудового розслідування може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки на момент повідомлення про підозру та звернення до слідчого судді з клопотанням про обрання запобіжного заходу, останній не має достатнього рівня заробітку для проживання, тим самим в останнього відсутні законні джерела доходів до існування.

Слідчий вважає за неможливе застосувати відносно ОСОБА_4 будь-якого іншого більш м`якого запобіжного заходу, в тому числі особистого зобов`язання та особистої поруки, оскільки вищевказані запобіжні заходи не зможуть забезпечити уникнення вищевказаних ризиків, а також вказані запобіжні заходи не забезпечать належну процесуальна поведінку підозрюваного та на момент повідомлення про підозру та звернення до слідчого судді із вказаним клопотанням, до органу досудового розслідування не надійшло жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру, про обрання відносно підозрюваного саме такого запобіжного заходу.

У зв`язку із зазначеним у клопотанні, слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з 22:00 до 06:00 та покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив суд клопотання задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 , не заперечував обставини, викладених у клопотанні слідчого та із видом запобіжного заходу, який прокурор просить застосувати до нього.

Заслухавши прокурора та підозрюваного, дослідивши долучені до клопотання матеріали кримінального провадження та надані підозрюваним, суд дійшов висновку про задоволення клопотання слідчого з таких підстав.

У судовому засіданні встановлено, що відділенням розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Вишгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області розслідується кримінальне провадження №0000561 від 20.06.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого другою статті 350 КК України.

21.06.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 350 КК України за що передбачена відповідальність у виді обмеження волі на строк від трьох до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк.

Обґрунтованість підозри, повідомленої ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінальному правопорушенні підтверджуються зібраними у кримінальному провадженні доказами, які долучено до клопотання та досліджено у судовому засіданні.

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у пункті 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від

30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення статті 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, слідчий суддя дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_4 в інкримінованому злочині, так як надані слідчим докази свідчать про те, що ОСОБА_4 міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.

Крім того, слідчий суддя бере до уваги пояснення, надані у судовому засіданні підозрюваним щодо вчинення ним протиправних дій.

Отже, слідчий суддя вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчинені злочину, передбаченого частиною другою статті 350 КК України, який відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії нетяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді обмеження волі на строк від трьох до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк.

Так, відповідно до вимог статті 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Стаття 176 КПК України регламентує, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження за клопотанням прокурора.

Відповідно до статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваного залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог частини першої статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Крім того, вимогами статті 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Слідчий суддя, оцінюючи в сукупності всі обставини, враховує, що ОСОБА_4 одружений, офіційно не працює, має зареєстроване та фактичне місце проживання, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, підозрюється у вчиненні нетяжких злочинів.

Наведені, на думку слідчого судді, обставини свідчать, що слідчий та прокурор довели обставини, передбачені пунктом 1 частиною першою статті 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачені пунктом 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як особисте зобов`язання (пункти 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України).

Щодо наявності ризиків, передбачених пунктами 1, 3 та 5 частини першої статті 177 КПК України слідчий суддя зазначає, що викладені обставини у своїй сукупності дають підстави для висновку, що ризик переховування підозрюваного від слідства та суду, а також вчинення іншого кримінального правопорушення не є значним, а спілкування з потерпілим та свідками можливо обмежити судовим рішенням.

Врахувавши наявність обставин, які підтверджують доводи прокурора, про наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, зважаючи на обґрунтованість підозри про вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 350 КК України, суд дійшов висновку про обґрунтованість клопотання слідчого про необхідність застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби, а отже клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 176-178, 183, 184, 193, 194, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Вишгородського РУП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погодженого прокурором Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні №0000561, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 350 КК України задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою фактичного місця проживання:

АДРЕСА_2 , у період з 22:00 до 06:00 наступного дня, крім розумного фактичного часу необхідного для надання невідкладної медичної допомоги в закладах охорони здоров`я та в інших невідкладних випадках пов`язаних із рятуванням життя чи здоров`я в умовах воєнного стану, в межах строку досудового розслідування, а саме до 21.08.2025, включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 КПК України:

прибувати за кожною вимогою до слідчого прокурора чи суду, залежно від стадії кримінального провадження;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні;

докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання.

Зобов`язати уповноважений орган Національної поліції негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до частини п`ятої статті 181 КПК України, працівники поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Строк дії ухвали до 21.08.2025, включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1