Справа № 583/2484/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" червня 2025 р. слідчий суддя Охтирського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_1 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб з числа дізнавачів, слідчих та начальників відповідних підрозділів Охтирського РВП ГУ НП в Сумській області та прокурора Охтирської окружної прокуратури Сумської області, уповноважених на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень у ЄРДР відомостей за заявою про кримінальне правопорушення (злочин/злочини) щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ :

05.06.2025 року адвокат ОСОБА_2 звернувся до суду із скаргою на бездіяльність посадових осіб з числа дізнавачів, слідчих та начальників відповідних підрозділів Охтирського РВП ГУ НП в Сумській області та прокурора Охтирської окружної прокуратури Сумської області, уповноважених на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень у ЄРДР відомостей за заявою про кримінальне правопорушення (злочин/злочини) щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Скаргу мотивує тим, що 20.05.2025 р. ним, як адвокатом, до Охтирського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області та прокурора Охтирської окружної прокуратури Сумської області подана заява про повідомлення щодо скоєння кримінальних правопорушень, внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР виявлення та притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності. Зміст заяви зведений до того, що під час судового провадження Охтирського міськрайонного суду Сумської області № 583/850/25 (2/583/544/25) за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 та приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_6 , про визначення додатково строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, відповідачка ОСОБА_4 діючи свідомо під час здійснення адвокатом процесуальної діяльності по представництву прав довірителя та надання належної правничої допомоги в ході судового розгляду умисно здійснює вплив на адвоката з метою психологічного тиску, усунення адвоката від процесуальної та здійснення адвокатської діяльності, залякування адвоката можливими санкціями з боку Полтавської КДКА розраховуючи, що адвоката необґрунтовано притягнуть до відповідальності, можливо навіть позбавлять права на зайняття адвокатською діяльністю, або хоча б тимчасово зупинять адвокатську діяльність, поки пройде судовий розгляд, який намагаються провести без участі адвоката ОСОБА_2 . Сторона відповідача з метою тиску на сторону позивача та адвоката, який надає належну правничу допомогу та належне процесуальне представництво, примушення адвоката прийняти рішення про відмову від представництва позивачки подала необґрунтовану дисциплінарну скаргу до КДКА Полтавської області з метою притягнути адвоката до відповідальності.

Перед адвокатом повстало питання про продовження представницьких повноважень та надання правничої допомоги або самостійного відсторонення від справи для уникнення конфлікту власних інтересів адвоката, уникнення безпідставної перевірки, дисциплінарного провадження стосовно адвоката та недопущення притягнення до відповідальності за вигаданими скаргами. Наведені обставини є підставою для вжиття адвокатом заходів про доведення обставин тиску на адвоката під час здійснення процесуального представництва та надання правничої допомоги клієнтові, в тому числі звернення до правоохоронних органів щодо втручання в діяльність адвоката як представника, тобто скоєння кримінального правопорушення за правовою кваліфікацією по статті 397 КК вчинення в будь-якій формі перешкод до здійснення правомірної діяльності захисника чи представника особи по наданню правової допомоги або порушення встановлених законом гарантій їх діяльності та професійної таємниці.

Заяви про кримінальні правопорушення направлені на електронні адреси та одночасно поштовим зв`язком АТ «Укрпошта», що підтверджується поштовими штрих кодовими ідентифікаторами відповідно 965 та 957, та відповідно отримані поліцією 22.05.2025р. та прокуратурою 27.05.2025 р.

Станом на 05.06.2025 р. будь якого реагування, відповіді, повідомлення на заяву про кримінальні правопорушення не надходило, витягу з ЄРДР не доведено і інформації щодо внесення до ЄРДР за наведеними обставинами нічого не повідомлено.

Крім того, скаржник прохає поновити строк звернення до суду із зазначеною скаргою, яку мотивує тим, що позбавлений можливості визначитися з якого числа та хто саме винний у бездіяльності.

Адвокат до суду не з`явився, надіслав заяву із проханням провести розгляд скарги без його участі.

Прокурор та представник Охтирського РВП ГУНП в Сумській обл. до суду не з`явились, їхня неявка не перешкоджає розгляду скарги.

Оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування регулюється § 1 Глави 26 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформляється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Початок обчислення строку на оскарження рішень, дій чи бездіяльності починає спливати з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності, на противагу тому, що строк подання скарги на постанову слідчого, прокурора починається з дня отримання особою її копії.

Частиною 1 статті 110 КПК України передбачено, що процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду. Як вбачається з положень ч. 3 вказаної статті цього Кодексу, рішення слідчого, прокурора приймається у формі постанови.

Згідно ч. 1 ст. 117 КПК України, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Під поважними причинами пропуску строку можуть бути визнані, зокрема, обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчасне подання скарги чи іншого документа або виконання певного акта.

За правилом ст. 303 КПК України, передбачено право на оскарження під час досудового розслідування рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора.

Відповідно до норми ч. 1 ст. 304 КПК України, оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей у ЄРДР за заявою про вчинення кримінального правопорушення могло мати місце протягом 10 днів від часу отримання заяви уповноваженим на внесення відомостей до ЄРДР органом.

Стосовно скарги поданої до поліції суд дослідив довідку про результати проведення перевірки інформації по зверненню адвоката за змістом якої матеріали звернення буди обліковані в ІКС ІПНП за № 9554 від 22.05.2025 про перешкоджання з боку ОСОБА_4 його адвокатській діяльності та прийняте рішення про припинення перевірки за даним фактом.

Від прокурора 12.05.2025 на адресу суду надійшов лист у якому підтверджений факт отримання заяви від адвоката ОСОБА_2 27.05.2025 р. та зазначено про її перенаправлення до Охтирського РВП ГУНП в Сумській обл. для вирішення питання в порядку ст. 214 КПК України.

За результатом перевірки заяви (надійшла з прокуратури до поліції 29.05.2025 р.) 30.05.2025 р. також було прийняте рішення про припинення перевірки за даним фактом.

При цьому заявник є обізнаним про те, що рішення на підставі поданих ним заяв уповноважені особи мали прийняти на протязі 24 годин з моменту їх надходження.

Оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей у ЄРДР могло мати місце протягом 10 днів з наступного дня після отримання заяви слідчим, прокурором, іншою службовою особою, уповноваженою на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення.

З огляду на незначний час з моменту прийняття рішень за поданими заявами та відсутність підтверджень про належне інформування про прийняті рішення слідчий суддя вважає що строк звернення до суду із скаргами підлягає поновленню.

Дослідивши матеріали скарги та подані документи, слідчий суддя зазначає наступне.

Зі змісту долученої до скарги копії заяви про злочин від 20 травня 2025 р. вбачається, що втручанням у здійснення його адвокатської діяльності адвокат вважає дії ОСОБА_4 щодо звернення до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області. Відомості про вчинення вказаною особою інших дій подані ним заяви не містять.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, що містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Водночас ч. 1 ст. 214 КПК України передбачає, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Чинним КК України визначено, які саме діяння є злочинами, у чому полягає об`єктивна та суб`єктивна сторона того чи іншого злочину, кваліфікуючі ознаки та інше. Лише у випадках, якщо в заяві чи повідомленні є ті чи інші об`єктивні дані, що свідчать про ознаки того чи іншого злочину, наявні підстави вважати таке звернення саме заявою чи повідомленням про злочин, за яким приймаються передбачені законом процесуальні рішення.

Таким чином, обов`язковою умовою початку досудового розслідування є наявність обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину.

Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

Вказане узгоджується з позицією, викладеною в Узагальненні ВССУ №9-49/0/4-17 від 12.01.2017, за якою КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень. Вказана інформація необхідна для визначення того, що ставиться питання про вчинення саме кримінального правопорушення, та можливості спрямувати орган досудового розслідування на його розкриття, зібрання відповідних доказів.

Відповідно до висновку, зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі №818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Аналіз положень КПК України дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення (внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, передбачено положеннями ч. 1 ст. 214 КПК України, а прийняття і реєстрація заяв, передбачено положеннями ч. 4 ст. 214 КПК України).

Згідно позиції колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, яка була викладена у постанові від 30.09.2021 (справа №556/450/18): «Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення…».

У конкретній справі слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль над діями чи бездіяльністю органу досудового розслідування, не вбачає будь-яких зловживань зі сторони Охтирського РВП ГУ НП в Сумській області та прокурора Охтирської окружної прокуратури Сумської області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою адвоката ОСОБА_2 20 травня 2025 р. Сам по собі факт звернення особи до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не може розцінюватися будь-яким органом як втручання у діяльність адвоката. Інакший підхід знівелював би саму суть права на оскарження дій адвоката.

Вирішення питання про наявність в діях адвоката складу дисциплінарного проступку віднесено до компетенції Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Внесення відомостей в Єдиний реєстр досудових розслідувань лише за фактом звернення до Вищої кваліфікаційної дисциплінарної комісії адвокатури матиме ознаки втручання у процес оскарження дій адвоката до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Процедура оскарження дій адвоката є автономною. Подача скарги на дії адвоката (за відсутності будь-яких інших протиправних кримінально караних дій) не може розцінюватися як втручання в діяльність адвоката, що підпадає під ознаки складу злочину, передбаченого ст. 397 КК України.

Відтак, не маючи вагомих обставин, які б вказували на наявність об`єктивної сторони складу злочину за ст. 397 КК України, уповноважені особи Охтирського РВП ГУ НП в Сумській області та прокурор Охтирської окружної прокуратури Сумської області правомірно не зареєстрували кримінальне провадження за заявою ОСОБА_2 20 травня 2025 р. Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про відмову в задоволенні скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 117, 214, 303, 304, 369, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ :

Поновити строк на звернення до суду із скаргами.

Відмовити у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб з числа дізнавачів, слідчих та начальників відповідних підрозділів Охтирського РВП ГУ НП в Сумській області та прокурора Охтирської окружної прокуратури Сумської області, уповноважених на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень у ЄРДР відомостей за заявою щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення за ст. 397 КК України, відповідно до повідомлення від 20.05.2025 року.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сумського апеляційного суду області протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1