Справа №: 398/2221/23
провадження №: 1-кп/398/109/25
УХВАЛА

Іменем України

"29" травня 2025 р. м. Олександрія

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника потерпілої особи - адвоката ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника - адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання трудового колективу підстанції №5 м. Олександрія Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області Кіровоградської обласної ради» про передачу обвинуваченого на поруки трудового колективу, та клопотання захисника про звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності у зв`язку з передачею його на поруки та закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001801 від 13.12.2022 року за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Макариха, Знам`янського району, Кіровоградської області, українця, громадянина України, з професійно-технічною освітою, працюючого водієм автотранспортного засобу (санітарний автомобіль екстреної (медичної) медичної допомоги) підстанції № 5 міста Олександрія КНП «Центр екстреної швидкої медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області КОР», одруженого, не має на своєму утриманні неповнолітніх дітей, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001801 від 13.12.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

До суду надійшло клопотання трудового колективу підстанції №5 м. Олександрія Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області Кіровоградської обласної ради» про передачу обвинуваченого ОСОБА_5 на поруки трудового колективу. Клопотання мотивовано тим, що трудовим колективом на загальних зборах 05.03.2025 року було розглянуто питання про взяття на поруки ОСОБА_5 , оскільки останній вперше вчинив необережний нетяжкий злочин, щиро покаявся, всіляко надавав потерпілій матеріальну допомогу, повністю оплатив її стаціонарне лікування, є членом їх трудового колективу, тому було одноголосно прийнято рішення про взяття ОСОБА_5 на поруки трудового колективу. Трудовий колектив підстанції №5 м. Олександрія Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області Кіровоградської обласної ради» зобов`язується здійснювати заходи виховного характеру, спрямовані на недопущення вчинення ОСОБА_5 нових правопорушень, його перевиховання й виправлення.

В судовому засіданні представник трудового колективу ОСОБА_7 підтримала подане клопотання та повідомила, що трудовий колектив підстанції №5 м. Олександрія одноголосно прийняв рішення звернутися до суду з клопотанням про передання їм на поруки ОСОБА_5 . Колективом розроблена програма заходів виховного характеру, яку ОСОБА_5 зобов`язався виконувати.

Захисник ОСОБА_6 підтримав вказане клопотання, просив його задовольнити, одночасно заявивши окремо клопотання про звільнення обвинуваченого ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності у зв`язку з передачею його на поруки трудового колективу та закриття кримінального провадження на підставі п.1 ч.2 ст.284 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав клопотання трудового колективу підстанції №5 м. Олександрія Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області Кіровоградської обласної ради» та свого захисника, просив їх задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 не заперечував проти звільнення обвинуваченого ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності у зв`язку з передачею його на поруки та закриття кримінального провадження, оскільки ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні неумисного кримінального правопорушення, яке є нетяжким, злочином, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався. В зв`язку з відшкодуванням витрат, понесених закладом охорони здоров`я на стаціонарне лікування потерпілої від злочину ОСОБА_8 в повному розмірі, позов прокурора до ОСОБА_5 залишити без розгляду.

Представник потерпілої ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні вирішення клопотань залишила на розсуд суду. Просила врахувати думку потерпілої ОСОБА_8 , викладену у її письмовій заяві.

Потерпіла ОСОБА_8 в судове засідання не з`явилася, про час та місце його проведення сповіщена належним чином (том1 а.с.5, 32, 67, том3 а.с.165, 196) в раніше поданій суду заяві просила призначити обвинуваченому покарання в межах санкції ч.1 ст. 286 КК України.

Суд, вислухавши думку учасників судового провадження, вирішуючи подані клопотання, дослідивши матеріали кримінального провадження, дійшов такого висновку.

За змістом обвинувального акта ОСОБА_5 пред`явлено обвинувачення у тому, що 12.12.2022 року о 07 годині 10 хвилин, в світлий час доби, керуючи автомобілем PEUGEOT BOXER реєстраційний номер НОМЕР_1 , який являється санітарним автомобілем екстреної (швидкої) медичної допомоги підстанції № 5 м. Олександрія КНП «Центр екстреної швидкої медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області та КОР», здійснював рух по проспекту Соборний, міста Олександрія, Кіровоградської області і направлявся в напрямку з перехрестям з вулицею Героїв Сталінграда, міста Олександрія, Кіровоградської області. В подальшому ОСОБА_5 , ігноруючи вимоги п.п. 1.5 та 2.3 (б) Правил дорожнього руху України (п. 1.5. Дії або бездіяльність учасників дорожнього руху та інших осіб не повинні створювати небезпеку чи перешкоду для руху, загрожувати життю або здоров`ю громадян, завдавати матеріальних збитків; п. 2.3. Для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний: б) бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну…., технічним станом транспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі;) проявив власну необережність та недбалість, нехтуючи елементарними вимогами щодо забезпечення безпеки дорожнього руху, чим позбавив себе можливості вірно оцінювати дорожню обстановку та безпечно керувати автомобілем, грубо порушуючи вимоги п. 12.3 Правил дорожнього руху України (п.12.3 У разі виникнення небезпеки для руху або перешкоди, яку волій об`єктивно спроможний виявити, він повинен негайно вжити заходів для зменшення швидкості аж до зупинки транспортного засобу або безпечного для інших учасників руху об`їзду) обєктивно виявивши перешкоду у вигляді пішохода, який рухався по пішоходному переходу, не зменшив швикість свого руху, а навпраки продовжив рух по регульованому перехрестю проспекта Соборний та вулиці Луначарського, міста Олександрія, Кіровоградської області.

В результаті не виконання водієм ОСОБА_5 вимоги п.п.1.5, 2.3 (б) та 12.3 Правил дорожнього руху України, на «Пішохідному переході» проспетка Соборний міста Олександрія, Кіровоградської області, поблизу будинку № 88, допустив наїзд на пішохода ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , котра в цей час здійснювала перетин проїзної частини по пішохідному переходу справа на ліво відносно напрямку руху автомобіля.

У результаті дорожньо-транспортної пригоди пішохід ОСОБА_8 , згідно висновку судово-медичної експертизи № 6 від 03.02.2023 року, отримала комплекс тілесних ушкодження у вигляді: закритої травми грудної кліщити перелом акромінального кінця правої ключиці, переломи ребер справа 2,3-го по задній паховій лінії, 4-го ребра по середній, задній паховій лінії 5-го ребра в ділянці шийки, по середній лінії 6-го ребра в ділянці шийки, по задній лопатковій лінії, 7,8-го ребра по задній лопатковій лінії, забій правої легені, гемопневматоракс, підшкірна емфізема справа, осадження шкіри та підшкірний крововилив правої реберної, правого фалангу та правої поперекової ділянки, гематома потиличної ділянки голови, садна обличчя, крововиливи на правому плечі та правому коліні та класифікуються як тілесні ушкодження середнього ступеню з розладом здоров`я на термін понад 21 добу. відносяться до категорії середнього ступеню тяжкості тілесних ушкоджень, як викликаюче тривалий розлад здоров`я на термін понад 21 добу.

Вказані дії ОСОБА_5 кваліфіковані за ч. 1 ст. 286 КК України, як порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило потерпілому середньої тяжкості тілесні ушкодження.

Відповідно до ст.44 КК України особа, яка вчинила кримінальне правопорушення, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом. Звільнення від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом, здійснюються виключно судом. Порядок звільнення від кримінальної відповідальності встановлюється законом.

Відповідно до ч.1 ст.47 КК України особу, яка вперше вчинила кримінальний проступок або нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, та щиро покаялася, може бути звільнено від кримінальної відповідальності з передачею її на поруки колективу підприємства, установи чи організації за їхнім клопотанням за умови, що вона протягом року з дня передачі її на поруки виправдає довіру колективу, не ухилятиметься від заходів виховного характеру та не порушуватиме громадського порядку.

За положеннями ч.4 ст.12 КК України, нетяжким злочином є передбачене цим Кодексом діяння (дія чи бездіяльність), за вчинення якого передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі не більше десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк не більше п`яти років.

Санкція ч.1 ст.286 КК України, передбачає покарання у виді штрафу від трьох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправних робіт на строк до двох років, або арешту на строк до шести місяців, або обмеження волі на строк до трьох років, з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років.

Звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з передачею особи на поруки може мати місце за сукупності таких умов: 1) особа вчинила кримінальне правопорушення вперше; 2) діяння належить до кримінального проступку або нетяжкого злочину; 3) особа щиро розкаялася; 4) колектив підприємства, установи чи організації звернувся з клопотанням про передачу йому на поруки такої особи; 5) особа, яка вчинила кримінальне правопорушення, не заперечує проти закриття кримінальної справи за цією нереабілітуючою підставою.

У відповідності до ч.2 ст.47 КК України у разі порушення умов передачі на поруки особа притягається до кримінальної відповідальності за вчинене нею кримінальне правопорушення.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 23.12.2005 «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності», підставою звільнення особи від кримінальної відповідальності з передачею її на поруки є щире розкаяння особи, яке свідчить про її бажання спокутувати провину перед колективом підприємства, установи чи організації та виправити свою поведінку. Особу, яка не визнала себе винною у вчиненні злочину, передавати на поруки не можна. Звільнення від кримінальної відповідальності за ст. 47 КК України можливе лише за клопотанням колективу підприємства, установи чи організації, членом якого є особа, про передачу її на поруки. Звернення з клопотанням крім колективу можуть ініціювати сам обвинувачений. За наявності зазначених вище обставин, а також належно оформленого клопотання суд вправі звільнити особу від кримінальної відповідальності з передачею її на поруки колективу. Згідно з п. 6 цієї постанови звільнення особи від кримінальної відповідальності на підставі ст. 47 КК України має умовний характер, а саме: ця особа протягом року з дня передачі на поруки повинна виправдати довіру колективу, не ухилятися від заходів виховного характеру та не порушувати громадський порядок.

Судом установлено, що обвинувачений ОСОБА_5 є членом трудового колективу підстанції №5 м. Олександрія Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області Кіровоградської обласної ради», що підтверджується, зокрема, витягом з наказу Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області Кіровоградської обласної ради» №301/л від 28.12.2015 про переведення його на посаду водія автотранспортних засобів (санітарний автомобіль екстреної (швидкої) медичної допомоги) Олександрійської підстанції №5. Трудовим колективом підстанції №5 м. Олександрія Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області Кіровоградської обласної ради» разом із клопотанням надано суду протокол загальних зборів трудового колективу №1 від 05.03.2025 року про звернення до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області з клопотанням про звільнення ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності за ч.1 ст.286 КК України та передання його на поруки трудового колективу.

У клопотанні трудового колективу підстанції №5 м. Олександрія Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області Кіровоградської обласної ради» від 21.03.2025 року про передачу особи на поруки трудовому колективу, за підписом генерального директора ОСОБА_9 , колектив зобов`язується здійснювати заходи виховного характеру до ОСОБА_5 , спрямовані на недопущення вчинення останнім нових правопорушень, його перевиховання й виправлення.

Встановлено, що кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 286 КК України, відповідно ст. 12 КК України віднесено до категорії нетяжких злочинів та не є корупційним кримінальним правопорушенням, кримінальним правопорушенням, пов`язаним з корупцією, порушенням правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особою, яка керувала транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебувала під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, обвинувачений ОСОБА_5 до кримінальної відповідальності не притягувався.

Надаючи оцінку показанням обвинуваченого ОСОБА_5 , суд звертає увагу на те, що щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що він визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася. Щире каяття це певний психічний стан винної особи, коли вона засуджує свою поведінку, прагне усунути заподіяну шкоду та приймає рішення більше не вчиняти злочинів, що об`єктивно підтверджується визнанням особою своєї вини, розкриттям всіх відомих їй обставин вчиненого діяння, вчиненням інших дій, спрямованих на сприяння розкриттю злочину, або відшкодування заданих збитків чи усунення заподіяної шкоди. Основною формою прояву щирого каяття є повне визнання особою своєї вини та правдива розповідь про всі відомі їй обставини вчиненого злочину. Якщо особа приховує суттєві обставини вчиненого злочину, що значно ускладнює його розкриття, визнає свою вину лише частково для того, щоб уникнути справедливого покарання, її каяття не можна визнати щирим, справжнім. Отже, щире каяття повинно ґрунтуватися на належній критичній оцінці особою своєї протиправної поведінки, її осуді, бажанні виправити ситуацію, яка склалась, та нести кримінальну відповідальність за вчинене, а також зазначена обставина має знайти своє відображення в матеріалах кримінального провадження.

До того ж, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного кримінального суду в постанові від 12.11.2020 у справі № 495/5499/18 наголосив, що поняття «щире каяття» відповідно до чинного кримінального процесуального законодавства передбачає, крім визнання особою факту вчинення злочину, ще й дійсне, відверте, а не уявне визнання своєї провини у вчиненому певному злочині, щирий жаль з приводу цього та осуд своєї поведінки, що насамперед повинно виражатися в намаганні особи відшкодувати завдані злочином збитки, бажанні виправити наслідки вчиненого.

Щире каяття це не формальна вказівка на визнання свої вини, а відповідне ставлення до скоєного, яке передбачає належну критичну оцінку винним своєї протиправної поведінки, її осуд та бажання залагодити провину, що має підтверджуватися конкретними діями, спрямованими на виправлення зумовленої кримінальним правопорушенням ситуації.

На цьому наголосив Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у постанові від 15.11.2021 у справі № 199/6365/19 (провадження № 51-3198км21).

Вирішуючи питання щодо наявності в діях обвинуваченого ОСОБА_5 ознак щирого каяття, суд враховує, що він дійсно щиро розкаюється, негативно оцінює свою поведінку, яка призвела до наслідків ДТП, висловлює жаль з приводу вчиненого, взагалі не заперечує своєї провини у скоєному, оскільки з самого початку судового розгляду свою вину у пред`явленому обвинуваченні визнавав у повному обсязі, безпосередньо після вчинення дорожньо-транспортної пригоди, в якій постраждала потерпіла ОСОБА_8 , вживав заходи для надання їй першої медичної допомоги, відвідував її в медичному закладі, постійно цікавився її станом здоров`я та придбавав необхідні потерпілій медичні препарати, усвідомлюючи, що він несе відповідальність за завдані збитки, що підтверджується письмовими доказами (том3 а.с.91-93, 135-136), та надалі намагався надати матеріальну підтримку, однак дочка потерпілої порадила останній відмовитися від допомоги та подати цивільний позов, спілкуватись із обвинуваченим лише через адвоката, про що було заявлено потерпілою в судовому засіданні.

При цьому ОСОБА_5 протягом усього судового розгляду ініціює контакт з потерпілою з приводу відшкодування шкоди, однак остання бажає спілкуватися лише через свого представника і дочку, хоче отримати відшкодування моральної шкоди лише за рішенням суду. Вказані обставини не заперечувалися і потерпілою в судовому засіданні.

Крім того, в судових засіданнях обвинувачений просив пробачення у потерпілої та неодноразово висловлювала жаль з приводу скоєного.

Також прокурором Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_10 в інтересах держави в особі Олександрійської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Комунальне підприємство «Центральна міська лікарня м. Олександрія» Олександрійської міської ради, в порядку ст.128 КПК України, пред`явлено позов про стягнення з обвинуваченого ОСОБА_5 у відшкодування витрат, понесених закладом охорони здоров`я на стаціонарне лікування потерпілої від злочину ОСОБА_8 37075,78 грн. (з розрахунку вартості 1 ліжко-дня -2648,27 грн. та періоду стаціонарного лікування потерпілої тривалістю 14 ліжко-днів з 12.12.2022 року по 26.12.2022 року).

Представник цивільного позивача Олександрійської міської ради подав заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи у його відсутність. Просить позов задовольнити в повному обсязі.

Відповідно до ч.1 ст.127 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, а також за його згодою будь-яка інша фізична чи юридична особа має право на будь-якій стадії кримінального провадження відшкодувати шкоду, завдану потерпілому, територіальній громаді, державі внаслідок кримінального правопорушення.

ОСОБА_5 позовні вимоги прокурора визнав повністю та надав суду квитанцію про відшкодування витрат, понесених закладом охорони здоров`я на стаціонарне лікування потерпілої ОСОБА_8 в розмірі 37075,78 грн. (том3 а.с.202).

Потерпілою ОСОБА_8 в порядку ст.128 КПК України, пред`явлено позов про стягнення з обвинуваченого ОСОБА_5 моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, у розмірі 50000,00 грн.

Суд звертає увагу, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15.12.2020 № 752/17832/14-ц (провадження № 14-538цс19) наголосила, що розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більшим, ніж достатньо для розумного задоволення потреб потерпілої особи, і не повинен приводити до її безпідставного збагачення.

Окрім того, щодо обставин невідшкодування моральної шкоди потерпілій на момент розгляду цього клопотання, суд вважає за необхідне звернути увагу на таке. При перевірці судового рішення щодо звільнення особи від кримінальної відповідальності із передачею її на поруки трудовому колективу з підстав, визначених ст. 47 КК України, Верховний Суд у постанові від 11.05.2021 у справі №161/17452/19 вказав, що факт відшкодування шкоди потерпілому дійсно може додатково свідчити про щире каяття винної особи. Проте, оцінюючи факт наявності або відсутності такого відшкодування шкоди, потрібно враховувати бажання потерпілого отримати таке відшкодування, взаємовідносини між сторонами конфлікту, узгодженість розміру спричиненої шкоди, можливість її відшкодування, повноту відшкодування шкоди тощо. Водночас для звільнення від кримінальної відповідальності саме у зв`язку із передачею особи на поруки достатнім є встановлення факту саме щирого каяття, на відміну від, наприклад, звільнення у зв`язку із примиренням винного з потерпілим, де обов`язковою умовою для такого виступає відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди.

Отже, беручи до уваги, що кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.286 КК України, відповідно ст. 12 КК України є нетяжким злочином, обвинувачений ОСОБА_5 до кримінальної відповідальності притягується вперше, вину у вчиненому кримінальному правопорушенні визнав та щиро кається, суд доходить висновку, що він може бути звільнений від кримінальної відповідальності з передачею на поруки трудовому колективу за умови, що протягом року з дня передачі його на поруки виправдає довіру колективу, не ухилятиметься від заходів виховного характеру і не порушуватиме громадського порядку.

Суд звертає увагу, що взяття особи на поруки належить до числа необов`язкових (факультативних) та умовних. Факультативність звільнення від кримінальної відповідальності полягає в тому, що суд, навіть за наявності передумови і підстави, не зобов`язаний звільнити особу від кримінальної відповідальності, якщо визнає це недоцільним. Крім того, звільнення має для особи не остаточний, а умовний характер, що пов`язано з дотриманням таких умов: 1) особа, яка була звільнена, повинна протягом року з дня її передачі на поруки виправдати довіру колективу; 2) не ухилятися від заходів виховного характеру; 3) не порушувати громадського порядку.

Кримінально-правовими наслідками виконання умов передачі на поруки є остаточне звільнення від кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення після закінчення зазначеного строку (без ухвалення судового рішення), а наслідком неодержання особою хоча б однієї з умов притягнення до кримінальної відповідальності.

Згідно характеристики, виданої генеральним директором Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області Кіровоградської обласної ради» ОСОБА_5 працює в закладі з 28.05.2004 року водієм автотранспортного засобу (санітарний автомобіль екстреної (швидкої) медичної допомого). За час роботи зарекомендував себе як сумлінний працівник, що своєчасно виконує накази керівництва, проходить медичні огляди, перед рейсові та після рейсові медичні огляди. Утримує автомобіль в технічно справному стані, своєчасно виконує ремонтні та профілактичні огляди. Порушень правил експлуатації за час роботи не допускав. Забезпечує постійну готовність автомобіля до виїзду, допомагає медичним працівникам у наданні екстреної медичної допомоги на догоспітальному етапі. Дотримується найкоротших маршрутів доїзду до пацієнтів, забезпечує збереження оснащення автомобіля та медичної апаратури. На робочому місці дотримується вимог трудової дисципліни. Працює над розширенням технічних знань. Має належний рівень професійної і загальної культури.

Трудовий колектив підстанції №5 м. Олександрія Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області Кіровоградської обласної ради» виважено співставивши свої можливості дійшов висновку, що під час виконання їх працівником посадових обов`язків може здійснювати стосовно нього заходи виховного характеру, які цим колективом будуть застосовуватися в ході взяття ОСОБА_5 на поруки. У зв`язку з чим трудовий колектив і вирішив звернутись до суду з клопотанням про передачу ОСОБА_5 на поруки трудового колективу. Положення закону України про кримінальну відповідальність не містить жодних вимог щодо зазначення колективом підприємства, установи чи організації, яким чином ним будуть здійснюватися заходи виховного характеру стосовно такої особи. Саме наслідком виконання умов передачі особи на поруки є остаточне звільнення від кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення після закінчення одного року.

Вказані обставини з урахуванням даних про особу обвинуваченого свідчать про те, що ОСОБА_5 може бути переданий на поруки підстанції №5 м. Олександрія Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області Кіровоградської обласної ради» із звільненням його від кримінальної відповідальності у зв`язку з передачею на поруки, за умови, що він протягом року з дня передачі його на поруки виправдає довіру колективу, не ухилятиметься від заходів виховного характеру та не порушуватиме громадського порядку.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

У відповідності до ч.1 ст.285 КПК України, особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

За ч. 3 ст. 285 КПК України обвинуваченому, який може бути звільнений від кримінальної відповідальності, повинно бути роз`яснено суть обвинувачення, підставу звільнення від кримінальної відповідальності і право заперечувати проти закриття кримінального провадження з цієї підстави. У разі якщо обвинувачений, щодо якого передбачене звільнення від кримінальної відповідальності, заперечує проти цього, судове провадження проводиться в повному обсязі в загальному порядку.

Відповідно до ч. 4 ст. 286 КПК України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Згідно з ч.3 ст.288 КПК України, суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Відтак, суд повинен невідкладно розглянути клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, якщо під час судового розгляду провадження, що надійшло до суду з обвинувальним актом, одна із сторін цього провадження звернеться до суду з таким клопотанням. При цьому, суд має з`ясувати думку сторін щодо закриття кримінального провадження за такою підставою, у разі згоди обвинуваченого (засудженого) розглянути питання про звільнення останнього від кримінальної відповідальності.

Отже, суд може звільнити особу від кримінальної відповідальності у зв`язку з передачею особи на поруки із закриттям кримінального провадження як під час підготовчого судового засідання, так і в ході судового розгляду в загальному порядку, керуючись положеннями ст. 47 КК України.

Судом роз`яснено обвинуваченому ОСОБА_5 , що за фактом порушення ним правил безпеки дорожнього руху, як особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило потерпілому середньої тяжкості тілесні ушкодження, трудовий колектив підстанції №5 м. Олександрія Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області Кіровоградської обласної ради» звернувся до суду з клопотанням про передачу його на поруки трудового колективу, що є підставою для звільнення його від кримінальної відповідальності, із чим він погодився.

За таких обставин, встановивши наявність передбачених законом підстав для звільнення ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності за вчинене ним кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.286 КК України, а також врахувавши відсутність заперечень зі сторони захисту, суд доходить висновку, що клопотання трудового колективу підстанції №5 м. Олександрія Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області Кіровоградської обласної ради» про передачу обвинуваченого на поруки трудового колективу та захисника про звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності у зв`язку з передачею обвинуваченого на поруки та закриття кримінального провадження обґрунтоване та підлягає задоволенню.

Отже, суд вважає, що на підставі ст.47 КК України у зв`язку з передачею особи на поруки слід звільнити ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності за вчинене ним кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.286 КК України, а кримінальне провадження стосовно нього необхідно закрити на підставі п.1 ч.2 ст.284 КПК України.

Щодо цивільного позову потерпілої ОСОБА_8 до обвинуваченого ОСОБА_5 про відшкодування моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, у розмірі 50000,00 грн., суд зазначає таке.

За змістом ст. 128 КПК України, ст. 1177 ЦК України особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової та моральної шкоди, має право пред`явити цивільний позов до обвинуваченого та шкода завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону.

За загальним правилом ч.2 ст.1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується власником (володільцем) цього джерела.

Відповідно до ч.1 ст.1172 ЦК України, юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків.

Відповідно до роз`яснень даних у пункті 7 постанови №12 від 23.12.2005 Пленум Верховного Суду України зазначив, що у разі закриття справи з передбачених законом підстав цивільний позов не розглядається. Вимоги позивача про відшкодування матеріальної шкоди у цьому разі можуть бути вирішені в порядку цивільного судочинства.

Аналогічну правову позицію висловив і Верховний Суд у своїй постанові від 24.05.2018 (справа № 531/2332/14-к) у якій зазначив, що коли відповідно до вимог частини четвертої статті 286 КПК України сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання. У разі закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності цивільний позов не розглядається, а вимоги потерпілого можуть бути вирішені в порядку цивільного судочинства, оскільки закриття справи на підставах, зазначених у пункті першому частини другої статті 284 КПК України, не звільняє особу від обов`язку відшкодувати заподіяну її діями шкоду.

Таким чином, цивільний позов потерпілої ОСОБА_8 до обвинуваченого ОСОБА_5 про відшкодування моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, підлягає залишенню без розгляду, а потерпілій роз`яснюється право на звернення з цивільним позовом в порядку цивільного судочинства.

Цивільний позов прокурора Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Олександрійської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Комунальне підприємство «Центральна міська лікарня м. Олександрія» Олександрійської міської ради, до обвинуваченого ОСОБА_5 про відшкодування витрат, понесених закладом охорони здоров`я на стаціонарне лікування потерпілої від злочину ОСОБА_8 в сумі 37075,78 грн. підлягає залишенню без розгляду в зв`язку з повнимвідшкодуванням цих витрат обвинуваченим.

Долю речових доказів необхідно вирішити відповідно до вимог ст. 100 КПК України.

Крім того, вирішуючи питання щодо розподілу процесуальних витрат у відповідності до ст. 124 КПК України, суд, відповідно до вимог ч.6 ст.368 КПК України, врахувавши правові висновки Великої Палати Верховного Суду, відображені в постанові від 17.06.2020 року у справі № 598/1781/17, та об`єднаної палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, відображені в постанові від 01.02.2024 року у справа № 930/497/23, вважає за необхідне стягнути з обвинуваченого ОСОБА_5 на користь держави документально підтвердженні витрати на залучення експерта в загальному розмірі 6354,18 грн.в зв`язку з проведенням судових експертиз: № СЕ-19/112-22/10428-ІТ від 21.12.2022у розмірі1887,80 грн.(том1 а.с.205); № СЕ-19/112-22/10429-ІТ від 27.12.2022 у розмірі 943,90 грн.(том1 а.с.214); № СЕ-19/112-23/203-ФП від 14.02.2023 у розмірі 1132,68 грн.(том1 а.с.222); № 614/622/23-27 від 01.03.2023 у розмірі 2389,80 грн. (том2 а.с.26).

Керуючись ст. ст. 12, 47 КК України, ст. ст. 125, 126, 128, 284-288, 289, 372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання трудового колективу підстанції №5 м. Олександрія Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області Кіровоградської обласної ради» про передачу обвинуваченого на поруки трудового колективу, та клопотання захисника про звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності у зв`язку з передачею його на поруки та закриття кримінального провадження задовольнити.

Передати ОСОБА_5 на поруки трудового колективу підстанції №5 м. Олександрія Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області Кіровоградської обласної ради».

Звільнити ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності на підставі ст.47 КК України, у зв`язку з передачею обвинуваченого на поруки.

Кримінальне провадження за №0001801 від 13.12.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України закрити на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України у зв`язку зі звільненням обвинуваченого від кримінальної відповідальності.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що останній повинен протягом року з дня передачі його на поруки виправдати довіру колективу, не ухилятися від заходів виховного характеру та не порушувати громадський порядок. У разі порушення умов передачі на поруки на підставі відповідного клопотання трудового колективу підстанції №5 м. Олександрія Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області Кіровоградської обласної ради» його може бути притягнуто до кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення.

Повідомити колектив підстанції №5 м. Олександрія Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області Кіровоградської обласної ради» про передачу їм ОСОБА_5 на поруки, надіславши копію цієї ухвали.

Роз`яснити колективу підстанції №5 м. Олександрія Комунального некомерційного підприємства «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області Кіровоградської обласної ради», що відповідно до ч.1 ст.289 КПК України, якщо протягом року з дня передачі ОСОБА_5 на поруки колективу він не виправдає довіру колективу, ухилятиметься від заходів виховного характеру та порушуватиме громадський порядок, загальні збори колективу можуть прийняти рішення про відмову від поручительства за взяту ними на поруки особу. Відповідне рішення направляється до суду, який прийняв рішення про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Цивільний позов прокурора Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Олександрійської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Комунальне підприємство «Центральна міська лікарня м. Олександрія» Олександрійської міської ради до ОСОБА_5 про відшкодування витрат, понесених закладом охорони здоров`я на стаціонарне лікування потерпілої від злочину залишити без розгляду.

Цивільний позов потерпілої ОСОБА_8 до ОСОБА_5 про відшкодування моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_8 , що відповідно до ч. 7 ст. 128 КПК України особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.

Стягнути з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь держави витрати на залучення експерта в загальному розмірі 6354,18 грн.(шість тисяч триста п`ятдесят чотири гривні 18 копійок).

Речові докази по кримінальному провадженню:

- автомобіль PEUGEOT BOXER, реєстраційний номер НОМЕР_1 , який згідно розписки від 14.12.2022 року передано на відповідальне зберігання ОСОБА_5 (том1а.с.220) повернути за належністю ТМО «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області Кіровоградської обласної ради»;

- чотирнадцять аркушів копій медичної картки стаціонарного хворого № 8158 на ОСОБА_8 , 03.06. 1961 року зберігати при матеріалах кримінального провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом семи днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя: ОСОБА_1