Апеляційне провадження № 23-з/824/20/2025
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 квітня 2025 року суддя Київського апеляційного суду Журба С.О., вирішуючи питання про виправлення описки у постанові Київського апеляційного суду від 27 лютого 2025 року по справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

Постановою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 28 листопада 2024 року ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП та застосовано до нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000,00 гривень з позбавленням права керування транспортними засобами на строк 1 рік.

Не погоджуючись із таким судовим рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати постанову суду першої інстанції та закрити провадження на підставі п.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постановою Київського апеляційного суду від 27 лютого 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а постанову Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 28 листопада 2024 року залишено без змін.

22 квітня 2025 року з Білоцерківського міськрайонного суду Київської області до Київського апеляційного суду надійшли матеріали адміністративної справи №357/10782/24.

Апеляційним судом встановлено, що під час прийняття вищевказаної постанови апеляційного суду у вступній, мотивувальній та резолютивній її частинах було допушено описку - помилково зазазначено назву суду першої інстанції: Білоцерківський районний суд Київської області, замість вірної назви: Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів N 2,4, 7 та 11 до Конвенції» ратифіковано вказану Конвенцію.

Порядок реалізації Конвенції та рішень ЄСПЛ визначено Законом України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини». Відповідно до ч. 1 ст. 17 даного Закону, суди при розгляді справ застосовують Конвенцію і практику ЄСПЛ як джерело права.

Виходячи із правової позиції ЄСПЛ, який за певних умов також поширює стандарти Конвенції для кримінального провадження і на справи про адміністративні правопорушення (рішення від 30.01.2015 у справі «Швидка проти України» (Shvydka v. Ukraine), заява № 17888/12); рішення від 09.06.2011 у справі «Лучанінова проти України» (Luchaninova v. Ukraine), заява № 16347/02); рішення від 15.05.2008 у справі «Надточій проти України» (Nadtochiy v. Ukraine), заява № 7460/03), апеляційний суд зазначає, що на цю категорію справ поширюються гарантії ст. 6 Конвенції, що у свою чергу надає можливість апеляційному суду застосувати аналогію закону при вирішенні питання про виправлення описки у постанові апеляційного суду, тобто застосувати у межах своєї компетенції до КУпАП інші норми закону, зокрема положення КПК, які регламентують відповідні правовідносини, так як КУпАП не передбачає порядку і процедури вирішення питання про виправлення описки, хоча згідно міжнародних норм права це є невід`ємним правом особи (правом на справедливий суд, гарантованого ст. 6 Конвенції), а для суддів усіх інстанцій важливим елементом законного і справедливого правосуддя, оскільки мова не йде про норми, які встановлюють виключення або спеціальне правове регулювання.

Рішенням ЄСПЛ у справі «Швидка проти України» встановлено, що провадження у справах про адміністративні правопорушення вважається кримінальними у розумінні Конвенції. У справі «Надточій проти України» ЄСПЛ зазначив, що Уряд України визнав кримінально-правовий характер КУпАП.

Оскільки положення КУпАП не регулюють порядок виправлення описки в постанові суду, виникла необхідність в застосуванні принципу аналогії найбільш близької галузі права - кримінально-процесуального права та при вирішенні питання про виправлення описки керуватися ст. 379 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 379 КПК України, суд за власною ініціативою або за заявою сторін провадження чи іншої заінтересованої особи має право виправити допущені в судовому рішенні описки чи очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

З огляду на вищевказане, оскільки апеляційним судом було невірно вказано назву суду першої інстанції, що є технічною опискою, її необхідно виправити.

Керуючись ст.294 КУпАП, с. 379 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Виправити описку, допущену в вступній, мотивувальній і резолютивній частинах постанови Київського апеляційного суду від 27 лютого 2025 року та вважати вірним назву суду першої інстанції: Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

Постанова апеляційного суду є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя С.О. Журба