Справа № 175/7467/25
Провадження № 1-кс/175/917/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" червня 2025 р. с-ще Слобожанське

Слідчий суддя Дніпровського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції клопотання старшого слідчого СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області майора поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Краматорської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Слов`янськ Донецької області, громадянки України, з середньою освітою, маючої малолітніх дітей - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , раніше судимої: 24.09.2024 року Слов`янським міськрайонним судом Донецької області за ч. 1 ст. 309 КК України до пробаційного нагляду строком на два роки, 25.12.2024 року Слов`янським міськрайонним судом Донецької області за ч. 2 ст. 309 КК України до покарання у виді штрафу в дохід держави в розмірі 2000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян в сумі 34000 грн, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області майор поліції ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Краматорської окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Дніпровського районного суду Дніпропетровської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносноОСОБА_5 .

В обґрунтування поданого клопотання вказано, що ОСОБА_5 будучи особою яка раніше вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ст. 309 КК України, завідомо знаючи, що операції з наркотичними засобами та психотропними речовинами є незаконними, з метою незаконного корисливого збуту, шляхом «закладок», психотропних речовин на території міста Слов`янська, діючи за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_8 через систему миттєвого обміну повідомленнями «Telegram», 06.06.2025 року у невстановленої особи замовили та в подальшому придбали безконтактним шляхом особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP масою не менше ніж 8,8436 г., маса PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-ону) становить 7,1169 г. що є великим розміром, тим самим незаконно, умисно придбали з метою подальшого збуту, групою осіб, особливо небезпечну психотропну речовину. В подальшому, ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_8 , придбану нею особливо небезпечну психотропну речовину принесли до свого місця мешкання, де здійснили її фасування до полімерних пакувань у кількості 15 одиниць. Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел спрямований на збуту особливо небезпечної психотропної речовини ОСОБА_8 та ОСОБА_5 розподілили між собою у невстановлених співвідношеннях особливо небезпечну психотропну речовину та перебуваючи на території садового товариства імені Мічуріна, яке розташовано по вул. Парковій у м. Краматорську, безконтактним шляхом, шляхом здійснення закладок збули небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP. 07.06.2025 року ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України. Обґрунтованість повідомленої підозри підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами. Таким чином, для досягнення мети і завдань кримінального провадження, на даний час у сторони обвинувачення виникла необхідність у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної. Така потреба обумовлена тим, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити, наголошуючи на наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, просив обрати запобіжний захід у вигляді застави.

Підозрювана також заперечувала проти задоволення клопотання, просила обрати домашній арешт.

Слідчий суддя, заслухавши думку прокурора, захисника, підозрюваної, дослідивши матеріали додані до клопотання, доходить висновку про необхідність часткового задоволення клопотання з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000663 від 06.06.2025 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

07.06.2025 року о 09 год 44 хв. ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам визначеним положенням цієї статті.

Статтею 178 КПК України визначено обов`язок суду, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінити в сукупності всі обставини вчинення підозрюваним кримінального правопорушення та особу підозрюваного.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України - тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Також слідчий суддя враховує обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років.

В обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо підозрюваної прокурор посилається на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органу досудового розслідування та суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення. Крім того, ОСОБА_5 є раніше судимою особою за злочини у сфері незаконного обігу наркотичних засобів та психотропних речовин, а тому тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній, безумовно свідчать про можливість її втечі з метою уникнення від відповідальності.

Слідчий суддя погоджується з наявністю ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до категорії тяжких та за який передбачена реальна міра покарання у вигляді позбавлення волі на строк від шести до десяти років, у зв`язку з чим доходить висновку, що остання може переховуватися від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення понесення покарання.

Також слідчим суддею враховуються дані про особуОСОБА_5 , а саме: відсутність постійного джерела доходів та стійких соціальних зв`язків, раніше судимої, у зв`язку з чим існує ризик можливості вчиненні інших кримінальних правопорушень.

На підставі викладеного, слідчий суддя доходить висновку, що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою має забезпечити виконання підозрюваною ОСОБА_5 процесуальних обов`язків у даному кримінальному провадженні, а тому у задоволенні клопотання захисника та підозрюваної про обрання більш м`якого запобіжного заходу слід відмовити.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, має встановлюватися в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, зокрема, справу «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 року, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання обвинуваченого під вартою. Визначаючи суму застави, суди повинні брати до уваги ризик того, що підозрюваний може ухилитися від покарання, обставини особистого життя та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа.

Враховуючи положення ст. 182 КПК України та практику Європейського суду з прав людини, слідчий суддя вважає, що достатнім стримуючим засобом, який здатен забезпечити гарантії належної процесуальної поведінки підозрюваної у даному кримінальному провадженні є застава у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 121 120 грн 00 коп.

Такий розмір застави, на думку слідчого судді є справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів в даному кримінальному провадженні, не порушує права підозрюваної.

Відповідно до ст. 194 КПК України на підозрювану ОСОБА_5 повинні бути покладені обов`язки, передбачені п.п. 2-4, 8 ч. 5 цієї статті. У разі невиконання цих обов`язків підозрюваною ОСОБА_5 , відносно неї можуть наступити наслідки, передбачені цим Кодексом.

Керуючись, ст. 176-178, 183, 193, 194, 196, 309, 372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області майора поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Краматорської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 05 серпня 2025 року.

Ухвала про обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала втрачає силу 05 серпня 2025 року, якщо строк тримання під вартою не буде продовжено.

Одночасно обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , альтернативний запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у межах 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 121 120 грн 00 коп. (сто двадцять одна тисяча сто двадцять гривень), яка може бути внесена як самою підозрюваною так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області.

Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про обрання запобіжного заходу протягом її дії.

Покласти на підозрювану у разі внесення застави, наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, яким здійснюється досудове розслідування, прокурора або суду;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому проживає, без письмового дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця перебування;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити два місяця з дня внесення застави.

Роз`яснити підозрюваній, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі установи в якій підозрювана тримається під вартою.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрювана зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрювана, будучи належним чином повідомлена, не з`явилася за викликом до суду без поважних причин чи не повідомила про причини своєї неявки, або якщо порушила інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваній, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваною, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Вручити копію цієї ухвали підозрюваній негайно після її оголошення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 10.06.2025 року о 15 год 15 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1