Справа № 629/1840/25
Провадження № 1-кс/629/1045/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2025 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 за участю:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000354 від 17.03.2025, відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Зелене Павлоградського району Дніпропетровської області, громадянина України, не одруженого, військовослужбовця, старшого тесляра будівельного відділення 3 інженерно-позиційного взводу 2 роти інженерної підтримки батальйону інженерної підтримки військової частини НОМЕР_1 , раніше не судимого, який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

в с т а н о в и в:

Слідчий СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_6 звернулась до суду з зазначеним клопотанням, в обґрунтування якого зазначено наступне.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в період 22-23 лютого 2025 року, точної дати в ході досудового розслідування встановити не виявилось можливим, ОСОБА_5 , знаходився в приміщенні будинку свого домоволодіння, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 спільно зі своєю співмешканкою ОСОБА_7 , де вживали спиртні напої. Через деякий час між ними виник конфлікт, внаслідок якого у ОСОБА_5 виник умисел, направлений на умисне противоправне заподіяння смерті його співмешканці ОСОБА_7 , шляхом нанесення тілесних ушкоджень.

Реалізуючи даний злочинний намір, ОСОБА_5 схопив молоток, який на той час лежав в дерев`яному комоді сусідньої кімнати, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, ОСОБА_5 , усвідомлював, що завдасть потерпілій особливих фізичних страждань, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, наніс потерпілої ОСОБА_7 близько 3 ударів по голові, що спричинило їй особливі фізичні страждання, після чого остання впала на крісло та вже була без свідомості, та ОСОБА_5 схопив кухонний ніж та наніс декілька ударів по тулубу потерпілої.

В результаті ОСОБА_7 було заподіяно тілесні ушкодження, у вигляді двох ножових поранень грудної клітини, та множинних травм голови. Внаслідок отриманих травм ОСОБА_7 померла.

За даним фактом внесено відомості до ЄРДР за № 0000354 від 17.03.2025 за ч. 1 ст. 115 КК України.

18.03.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру, у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

19.03.2025 року ухвалою слідчого судді ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у період з 19.03.2025 року до 15.05.2025 року.

12.05.2025 року постановою в.о. керівника Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону було продовжено строк досудового розслідування до 3-х місяців, тобто до 18.06.2025 року включно.

13.05.2025 року ухвалою слідчого судді ОСОБА_5 було продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 18.06.2025 року.

10.06.2025 року ухвалою слідчого судді Лозівського міськрайонного суду в Харківській області було продовжено строк досудового розслідування до 5-ти місяців, тобто до 18.08.2025 року включно.

На даний час строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 спливає, однак досудове розслідування по кримінальному провадженню виконано не в повному обсязі, оскільки для повного, об`єктивного та всебічного досудового розслідування необхідно провести ще ряд слідчих та процесуальних дій, а саме отримати висновки експертиз, повідомити підозрюваному про зміну раніше повідомленої підозри після отримання висновків експертиз, повідомити стороні захисту про завершення досудового розслідування та надати доступ до матеріалів кримінального провадження для ознайомлення, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав, зазначених у ньому.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора, просив обрати більш м`який запобіжний захід цілодобовий домашній арешт.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав захисника.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників справи, дослідивши докази, надані в обґрунтування клопотання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду справи по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності, належності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, тому слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив, що причетність ОСОБА_5 до вчинення злочину, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для обрання щодо нього запобіжного заходу.

Слідчий суддя враховує усталену практику Європейського суду з прав людини, зокрема, згідно якої тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини.

Окрім цього, для запобігання вищевказаним ризикам необхідно враховувати суспільний інтерес, що полягає у виконанні завдань, які передбачені ст. 2 КПК України, зокрема, у захисті особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорони прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Вирішуючи питання про продовження підозрюваному запобіжного заходу, слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років, встановлення існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України: вірогідність переховування від слідства та суду; знищення, схову або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконного впливу на свідків; вчинення іншого кримінального правопорушення, та оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, вважаю, що застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнє для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, а тому слідчий суддя задовольняє клопотання слідчого та продовжує запобіжний захід ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою.

Беручи до уваги вищенаведене, сукупність вказаних фактів, слідчий суддя доходить переконання, що більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не забезпечать виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України. Дані обставини є також істотними та такими, що виправдовують тримання підозрюваного під вартою, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини, повинно забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Разом з тим, слідчий суддя враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у п.80 рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2011 року у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Слідчий суддя не ігнорує ті аргументи, які наводяться обвинуваченим та його захисником на його користь, проте в даному конкретному випадку слідчий суддя доходить до переконання, що ці аргументи не переважують вимог суспільного інтересу, який полягає у встановленні істини у справі, недопущенні перешкоджанню цьому, забезпеченні належної процесуальної поведінки підозрюваного і виконання процесуальних рішень по справі.

З урахуванням вищевикладеного, застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливе, а тому, слідчий суддя задовольняє клопотання слідчої та продовжує дії строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Керуючись ст. 177,182,183,194,369-372,395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування, а саме до 10.08.2025.

Копію даної ухвали негайно вручити підозрюваному та захиснику.

Копію даної ухвали негайно направити начальнику Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» для виконання, слідчому та прокурору - для відома.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_8