Заводський районний суд м. Запоріжжя
Справа № 332/1978/25
Провадження №: 1-кп/332/456/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 червня 2025 року м. Запоріжжя

Суддя Заводського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП,

УСТАНОВИВ:

04 червня 2025 року о 12 год. 04 хв., ОСОБА_2 , перебуваючи у залі судового засідання № 2 Заводського районного суду м. Запоріжжя за адресою: вул. Мирослава Симчича, 65, м. Запоріжжя, під час розгляду кримінального провадження № 332/1978/25 (пров № 1-кп/332/456/25) за обвинуваченням ОСОБА_2 за ст.ст. 185 ч. 4, 357 ч. 1 КК України, здійснив прояв неповаги до суду, оскільки вчиняв дії, які свідчать про явну зневагу до суду та встановлених у суді правил, що виразилось у непідкоренні розпорядженням судді, відсутності реакції на зауваження судді, а саме: розмовляв без дозволу судді, перешкоджав судді вести судове засідання, на зауваження не реагував, висловлювався образливо в бік судді. Своїми діями ОСОБА_2 вчинив адміністративне правопорушення, за яке передбачена відповідальність ч. 1 ст. 185-3 КУпАП.

Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 185-3 КУпАП, в судовому засіданні ОСОБА_2 вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав. Пояснив, що дійсно підвищив тон і перебивав суддю, разом з тим ця поведінка була викликана тим, що суддя його не чула.

Відповідно до ст. 129 Конституції України, за неповагу до суду чи судді винні особи притягаються до юридичної відповідальності.

Згідно ст. 50 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом.

Відповідно до п.16 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 13 червня 2007 року №8 «Про незалежність судової влади», у кожному випадку, коли буде встановлено, що особа вчинила умисні дії, які свідчать про неповагу до суду, необхідно вирішувати питання про притягнення винних до відповідальності за ст. 185-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч. 1, 5 ст. 258 КУпАП, у разі вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185-3 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення не складається.

Відповідно до ст.ст. 221, 221-1 КУпАП дані справи розглядаються суддями районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судів, місцевими господарськими та адміністративними судами, апеляційними судами та Верховним Судом. Така справа розглядається суддею-доповідачем зі складу суду, що розглядає справу, під час розгляду якої вчинено правопорушення, передбачене ст. 185-3 КУпАП.

Таким чином, з моменту оголошення перерви у судовому розгляді справи або одразу після закінчення судового засідання суд фактично констатує вчинення особою дій, ознаки яких підпадають під дію статті 185-3 КУпАП, завершує стадію порушення справи про адміністративне правопорушення і переходить до наступної стадії, якою є розгляд справи про адміністративне правопорушення. Зважаючи на це, інші підготовчі дії до розгляду справи про адміністративне правопорушення, які передбачені ст. 278 КУпАП, судом (суддею) не проводяться.

Зазначені висновки повністю узгоджуються Рекомендаціями щодо притягнення до відповідальності за неповагу до суду, надані Радою суддів України у рішенні від 26.10.2018 року № 62.

Відповідно до ч. 1 ст. 185-3 КУпАП неповага до суду, що виразилась у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил, тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до ста п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері судоустрою. Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого коментованою статтею, полягає вчиненні таких дій: у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-яких дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил. Правопорушення передбачене даною статтею може вчинюватися шляхом різноманітних дій: у вербальній формі, шляхом жестикуляції, шляхом бездіяльності під час непідкорення вимогам головуючого у судовому засіданні, неявки до суду осіб, які визнані у встановленому законодавством порядку свідками, потерпілими, позивачами або відповідачами, експертами, перекладачами тощо. Суб`єкт адміністративного проступку - особи, що є учасниками судового процесу. Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Враховуючи вищенаведене, поведінку ОСОБА_2 у судовому засіданні, який розмовляв без дозволу судді, перешкоджав судді вести судове засідання та висловлювався образливо в бік судді, суддя розцінює як явну зневагу до суду і встановлених у суді правил.

Суддя, дослідивши обставини справи в їх сукупності, враховуючи характер та ступінь суспільної небезпеки вчиненого та наслідки правопорушення, дійшов висновку, що в діях ОСОБА_2 міститься склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 185-3 КУпАП, тобто, неповага до суду, що виразилися у порушенні порядку під час судового засідання у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_2 за ст.ст. 185 ч. 4, 357 ч. 1 КК України та вчинення дій, що свідчить про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

При вирішенні питання про призначення стягнення, до уваги беруться характер вчиненого адміністративного правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини ОСОБА_2 , відсутність пом`якшуючих та обтяжуючих відповідальність обставин, у зв`язку з чим вважаю за доцільне призначити адміністративне стягнення ОСОБА_2 у виді штрафу у межах санкції ч. 1 ст. 185-3 КУпАП.

Крім того, відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Приймаючи до уваги положення ст. 40-1 КУпАП, ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суддя вважає необхідним також стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у сумі 605 грн. 60 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 33-35, 40-1, ч.1 ст.185-3, 276, 279, 280, 283- 285 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу розміром ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 грн. (одну тисячу сімсот гривень) на користь держави (Номер рахунку (IBAN): UA0008479, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Код отримувача (ЄДРПОУ): 37941997, Отримувач: ГУК у Зап.обл/ТГ м. Запорiжжя/21081100).

Стягнути із ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 605 грн. 60 коп. на користь держави (ГУК у м. Києві /м. Київ/22030106, ЄРДПОУ 37993783, Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UА0026001, код класифікації доходів бюджету: 22030106).

Відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці.

Постанова може бути оскаржена через Заводський районний суд м. Запоріжжя до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі в десятиденний строк, після її винесення, апеляційної скарги.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: ОСОБА_1