Справа № 626/1988/25
Провадження № 1-кс/626/969/2025
УХВАЛА

27 червня 2025 року м.Берестин

Слідчий суддя Берестинського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю прокурора ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , секретаря ОСОБА_4 , розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання заступника начальника СВ Берестинського РВП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Зачепилівка, Харківської області, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , громадянин України, не працюючий, засудженого Зачепилівським районним судом Харківської області 15.09.2021 року зі ч.1 ст.310 КК України до покарання у виді штрафу в сумі 2550 грн., Красноградським районним судом Харківської області 09.01.2023 року за ч.2 ст.307 КК України до 6 років позбавлення волі з конфіскацією майна; Жовтневим районним судом м.Харкова 21.02.2023 року за ч.1 ст.115 КК України до 9 років 7 місяців 5 днів позбавлення волі з конфіскацією майна, у вчиненні кримінального правопорушення за ч.4 ст.296 КК України ,-

ВСТАНОВИВ:

Заступник начальник СВ Берестинського РВП ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_5 звернувся до суду з клопотанням, яке погоджено з прокурором Зачепилівського відділу Берестинської окружної прокуратури ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 .

В обґрунтування клопотання посилається на те, що ОСОБА_6 , 21.06.2025 року близько 22:30 години, перебуваючи на АДРЕСА_2 , що є місцем загального користування, побачив раніше не знайомого ОСОБА_8 , після чого, діючи з особливою зухвалістю, перебуваючи у громадському місці, почав безпричинно словесно ображати ОСОБА_8 та висловлюватися на його адресу нецензурною лексикою. Внаслідок вказаних дій ОСОБА_6 , між ним та ОСОБА_8 почалась сварка, що переросла в переслідуванні ОСОБА_6 . ОСОБА_8 , яка продовжувала супроводжуватись нецензурною лексикою, криками, погрозами, після чого ОСОБА_6 , усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та настання суспільно небезпечних наслідків, грубо порушуючи громадський порядок, проявляючи явну неповагу до суспільства, прагнучи показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, нехтуючи встановленим у суспільстві порядком, демонструючи грубу силу та жорстокість, у відсутність будь яких підстав, безпричинно, нахабно, з хуліганських мотивів, з особливою зухвалістю у присутності ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , які знаходились на дорозі, тобто в громадському місці, тримаючи у правій руці заздалегідь підготовлений для вчинення хуліганських дій ніж, який приніс із собою на місце події, підійшов до ОСОБА_8 та завдав одного удару ножом у нижню третину правого передпліччя.

Після цього, ОСОБА_8 почав відбігати від ОСОБА_6 та робити йому зауваження на припинення хуліганської поведінки останнього, однак ОСОБА_6 , не припиняючи свої хуліганські дії, охоплені єдиним умислом на грубе порушення громадського порядку, підійшов до ОСОБА_8 та почав намагатися повалити останнього на землю. Внаслідок вказаної боротьби ОСОБА_6 та ОСОБА_8 впали на землю, де ОСОБА_8 намагався забрати у ОСОБА_6 ніж, який останній продовжував тримати у правій руці.

На крики потерпілого ОСОБА_8 про допомогу, до нього підбігли ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , які намагалася припинити протиправні дії ОСОБА_6 , однак останній не реагував на прохання свідків та потерпілого ОСОБА_8 , грубо порушуючи громадський порядок, ОСОБА_6 , продовжуючи тримати в правій руці ніж, підніс його до обличчя ОСОБА_8 , при цьому висловлював останньому погрози фізичною розправою.

В подальшому за сприянням ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та сил потерпілого ОСОБА_8 у ОСОБА_6 був забраний ніж і після повідомлення останніх, що вони будуть викликати працівників поліції, ОСОБА_6 залишив місце злочину.

В результаті протиправних дій ОСОБА_6 та внаслідок боротьби останнього з ОСОБА_8 , потерпілому були спричинені тілесні ушкодження у вигляді: поверхневих різаних ранок обличчя, грудної клітини, правої руки та саден нижніх кінцівок, які згідно висновку судово - медичної експертизи №12-14/100-КР/25 від 24.06.2025 за ступенем тяжкості відноситься до легких тілесних ушкоджень, як такі, що не спричинили короткочасного розладу здоров`я чи незначної стійкої втрати працездатності та мають незначні скороминущі наслідки тривалістю не більше, як шість днів, згідно п. п. 2.3.2б, 2.3.5 «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень», затверджених Наказом МОЗ України від 17.01.1995 № 6.

Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю та винятковим цинізмом, вчинене із застосуванням предмета заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень.

23.06.2025 року вказаний факт було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000637, за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296КК України. Слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. При цьому слід врахувати, що підозрюваний схильний до вчинення кримінальних правопорушень, може переховуватися від органів досудового розслідування, може впливати на свідків , перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. У судовому засіданні прокурор наполягав на задоволенні клопотання, тому що є відповідні ризики передбачені ст. 177 КПК України, які підтверджуються наданими до суду матеріалами клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_6 свою провину за ч.4 ст.296 КК України визнав частково та просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки він зробив для себе належні висновки. Покарання за попередніми вироками повністю відбув. Захисник клопотав про застосування щодо ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді цілодообового домашнього арешту.

Слідчий суддя, вислухавши думку прокурора, захисника, допитавши підозрюваного вважає, що клопотання можливо задовольнити з наступних підстав.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, а також те, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інші кримінальні правопорушення.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрювано ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а прокурор при розгляді клопотання, довели наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, що підтверджується доказами, які зібрані під час досудового розслідування. Згідно із п. 5 ч. 2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки. ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.4 ст.296 КК України , що у відповідності до ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів, за яке законом, передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від трьох до семи років.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінальних правопорушень; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор не доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею цього Кодексу. Підозрюваний ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Як вбачається із клопотання слідчого, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1, 3,4 ч. 1 ст. 177 КПК України, якими обґрунтовується наявність підстав для застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_6 . Крім того, не надано відомостей , що підозрюваний ОСОБА_6 працює та має міцні соціальні зв`язки, таким чином у нього відсутні підтверджені та законні джерела існування. Зазначені обставини вказують на наявність ризику вчинення ним іншого кримінального правопорушення.

Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

При цьому з урахуванням наведених ризиків та обсягу підозри, серйозності злочину, менш суворі запобіжні заходи ніж тримання під вартою на переконання слідчого судді будуть недостатніми для забезпечення належної процесуальної поведінки ОСОБА_6 .

Під час розгляду клопотання судом вивчалась можливість застосування відносно підозрюваного ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу. Однак, враховуючи існування вищезазначених ризиків, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному в разі визнання винуватим у вчиненні злочину у якому він підозрюється; дані про особу підозрюваного, з метою забезпечення дієвості вказаного кримінального провадження застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, а тому суд застосовує до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Судом, відповідно до ст.182 КПК України визначається розмір застави та встановлюється обов`язок виконання підозрюваним одного або кількох обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України. Згідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначає розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених КПК України. При цьому суд вважає, що застава у межах, визначених п.2 ч.5 ст.182 КПК України здатна забезпечити виконання ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні тяжкого злочину , покладених на нього обов`язків і тому суд визначає заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст.ст.177-178,183,184,194, 369 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання заступника начальника СВ Берестинського РВП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_6 - задовольнити.

Обрати ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в умовах Державної установи "Харківський слідчий ізолятор" строком на 60 (шістдесят) днів, до 24 серпня 2025 року.

Ухвала щодо обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання.

Для тримання під вартою обвинувачений ОСОБА_6 підлягає направленню до Державної установи "Харківський слідчий ізолятор".

Визначити стосовно ОСОБА_6 суму застави у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 60560 гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії даної ухвали.

При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_6 з-під варти - звільнити.

У разі внесення застави, на підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на ОСОБА_6 наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, який буде встановлено та в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Визначити 2-х місячний термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави має бути наданий уповноваженій службовій особі.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_6 з-під варти та повідомити усно і письмово прокуратуру і суддю Берестинського районного суду Харківської області.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, ОСОБА_6 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити ОСОБА_6 що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Також роз`яснити ОСОБА_6 , що у разі звільнення з під варти в разі внесення застави, останній негайно повинен повідомити про це слідчого та прокурора.

Копію ухвали про обрання запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду протягом 5 діб з дня її оголошення.

Слідчий суддя

Берестинського районного суду ОСОБА_1