Справа № 752/1265/22
Провадження № 1-кс/752/3764/25
У Х В А Л А

Іменем України

12 травня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Налбандян, Республіка Вірменія, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , у кримінальному провадженні № 0000001 від 04.01.2022 р., -

В С Т А Н О В И В:

До Голосіївського районного суду міста Києва надійшло клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000001 від 04.01.2022 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369, ч. 2 ст. 190, ч. 3 ст. 358 КК України, за підозрою ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 4 ст. 27 ч. 3 ст. 369 КК України.

В обгрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 04.01.2022 до Київської міської прокуратури надійшла заява ОСОБА_9 ( ОСОБА_10 ) щодо шахрайських дій невстановлених осіб, які заволоділи коштами ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ( ОСОБА_13 ), ОСОБА_14 ( ОСОБА_15 ), а також підбурюють останніх до надання службовим особам, у т.ч. які займають відповідальне становище, неправомірної вигоди за вчинення в їх інтересах дій з використанням наданої їм влади чи службового становища.

Допитаний у якості свідка ОСОБА_16 повідомив, що він є громадянином Республіки Туркменістан, в 2016 году приїхав на територію України з метою здобуття вищої освіти. У зв`язку з необхідністю заробляти кошти останній переїхав тимчасово проживати до м. Києва.

На початку жовтня 2021 року його товариші ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 прибули до України та через деякий час влаштувались на

роботу (не офіційно) до чоловіка по імені ОСОБА_20 , інші анкетні дані якого встановлюються, який наскільки знає ОСОБА_16 є громадянином Азербайджанської Республіки, де працювали різноробами на будівництві.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 розуміють тільки турецьку та туркменську мови, а чоловік на ім`я ОСОБА_20 , інші анкетні дані якого встановлюються, розмовляє азербайджанською та російською мовами, вони попросили ОСОБА_10 бути їх посередником у спілкуванні з ОСОБА_20 .

На початку листопада 2021 року чоловік на ім`я ОСОБА_20 , інші анкетні дані якого встановлюються, повідомив ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , що може допомогти їм зробити робочі візи для подальшого перебування в Україні, у зв`язку з чим познайомив їх з ОСОБА_24 , який розмовляє, у т.ч. російською мовою.

Оскільки азербайджанська та турецькі мови схожі, ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 та ОСОБА_25 можуть дещо розуміти один одного.

Обґрунтовуючи своє бажання допомогти 08.11.2021 ОСОБА_25 отримав від ОСОБА_26 , ОСОБА_13 , ОСОБА_15 їх закордонні паспорта для оформлення віз для перебування в Україні, а також на його вимогу останніми надано нотаріальні довіреності на представництво їх інтересів з метою оформлення віз.

Подальше спілкування з ОСОБА_24 у ОСОБА_26 , ОСОБА_13 , ОСОБА_15 відбувалось через ОСОБА_10 , оскільки він може вільно розуміти ОСОБА_7 .

Для оформлення необхідних документів особа на ім`я ОСОБА_20 , інші анкетні дані якого встановлюються, повідомив ОСОБА_27 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 про необхідність передачі йому по 300 доларів США з кожного паспорту.

Ураховуючи те, що такої суми коштів у ОСОБА_26 , ОСОБА_13 , ОСОБА_15 не було, ОСОБА_16 спочатку отримав у них 400 доларів США, які передав ОСОБА_28 , а через декілька днів до останнього на роботу (станція метро «Теремки» КП «Київський метрополітен», де останній працював кухарем в кіоску) приїхав чоловік на ім`я ОСОБА_20 , інші анкетні дані якого встановлюються, та забрав у нього ще 200 доларів США, які ОСОБА_16 попередньо отримав від ОСОБА_26 , ОСОБА_13 , ОСОБА_15 .

Крім того, чоловік на ім`я ОСОБА_20 , інші анкетні дані якого встановлюються, забрав у ОСОБА_26 , ОСОБА_13 , ОСОБА_15 200 доларів США (взагалом) з їх заробітної плати.

Як повідомив ОСОБА_16 передані ним від ОСОБА_26 , ОСОБА_13 , ОСОБА_15 кошти ними передавались для оформлення всіх необхідних документів для оформлення робочих віз в Україну.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_25 та чоловік на ім`я ОСОБА_20 , інші анкетні дані якого не встановлено, тільки отримували кошти, інформацію та документів ніяких не надавали, а оформлення віз тривало довго, ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 попросили свідка ОСОБА_10 звернутися до ОСОБА_7 та чоловіка на ім`я ОСОБА_20 , інші анкетні дані якого встановлюються, з проханням повернути їх паспорти та гроші.

На прохання ОСОБА_10 до ОСОБА_7 за поверненням паспортів та грошей останній повідомив, що всі паспорти в нього вилучила Служба безпеки України.

Крім того, спочатку ОСОБА_25 сказав свідку ОСОБА_27 , що за повернення паспортів вони мають передати йому 2000 доларів США, які він повинен передати до Служби безпеки України, а 29.12.2021 написав свідку ОСОБА_27 в месенджер «телеграм», що працівники Служби безпеки України хочуть отримати з кожного паспорту по 600 доларів США за їх повернення.

У подальшому, реалізуючи свій злочинний намір, направлений на заволодіння коштами ОСОБА_26 , ОСОБА_13 , ОСОБА_15 шляхом обману, 17.01.2022 о 19 год. 44 хв. між свідком ОСОБА_29 , ОСОБА_24 та раніше невідомою осою, як встановлено ОСОБА_6 , у приміщенні «Макдональдс» за адресою: м. Київ, вул. Євгена Сверстюка, 1, відбулась зустріч, у ході якої ОСОБА_25 та ОСОБА_6 за попередньою змовою групою осіб повідомили ОСОБА_27 неправдиву інформацію, що нібито вказані паспорти вилучені Службою безпеки України та для їх повернення ОСОБА_16 має передати їм 2100 доларів США у 3-денний строк, які у подальшому будуть передані працівникам вказаного правоохоронного органу.

Крім того, 19.01.2022, близько об 17 год. 30 хв., на раніше обумовлене ОСОБА_29 з ОСОБА_24 місце та час, а саме до ТЦ «Глобус», ресторан «Пузата хата», що знаходиться на Майдані незалежності, 1 у м. Києві, прибув ОСОБА_25 з ОСОБА_6 , де зустрілись з ОСОБА_29 , який будучи введеним в оману, передав кошти у розмірі 2 100 доларів США, які нібито як неправомірна вигода буде передана службовим особам Служби безпеки України за повернення паспортів ОСОБА_26 , ОСОБА_13 , ОСОБА_15 .

Отриманими злочинним шляхом коштами ОСОБА_25 з ОСОБА_6 розпорядились на власний розсуд, чим завдали збитку ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 на суму 2100 доларів США, що за офіційним курсом Національного банку України становить 59 661 гривня 21 копійка.

Крім цього, ОСОБА_25 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на підбурення ОСОБА_10 до надання неправомірної вигоди службовій особі, яка займає відповідальне становище, за повернення паспортів ніби-то вилучених Службою безпеки України, у відповідь на прохання останнього про повернення паспортів повідомив ОСОБА_27 , що за повернення паспортів ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 через ОСОБА_10 мають передати йому 2000 доларів США, які він повинен передати до Служби безпеки України, а 29.12.2021 написав свідку ОСОБА_27 в месенджер «телеграм», що працівники Служби безпеки України хочуть отримати з кожного паспорту по 600 доларів США за їх повернення.

У подальшому, реалізуючи свій злочинний намір, направлений на підбурення ОСОБА_26 , ОСОБА_13 , ОСОБА_15 , ОСОБА_10 до надання неправомірної вигоди працівникам Служби безпеки України, 17.01.2022 о 19 год. 44 хв. ОСОБА_25 та ОСОБА_6 за попередньою змовою групою осіб, у приміщенні «Макдональдс» за адресою: м. Київ, вул. Євгена Сверстюка, 1, повідомили ОСОБА_27 неправдиву інформацію, що нібито вказані паспорти вилучені Службою безпеки України та для їх повернення ОСОБА_16 має передати їм 2100 доларів США у 3-денний строк, які у подальшому будуть передані працівникам вказаного правоохоронного органу.

Крім того, 19.01.2022, близько об 17 год. 30 хв., на раніше обумовленому ОСОБА_29 з ОСОБА_24 місці та часі, а саме у ТЦ «Глобус», ресторан «Пузата хата», що знаходиться на Майдані незалежності, 1 у м. Києві, ОСОБА_25 з ОСОБА_6 за попередньою змовою групою осіб отримали від ОСОБА_10 кошти у розмірі 2100 доларів США, що за офіційним курсом Національного банку України становить 59 661 гривня 21 копійка., нібито як неправомірна вигода, що буде передана службовим особам Служби безпеки України за повернення паспортів ОСОБА_26 , ОСОБА_13 , ОСОБА_15 .

20.01.2022 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України.

У клопотанні зазначається, що обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_30 в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні, передбаченого ч. 2 ст. 190, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України, підтверджується сукупністю доказів, доданими до матеріалів клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий доводить наявністю ризиків, передбачених пунками 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав. Просив задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Захисник в судовому засіданні при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою поклалася на розсуд суду.

Розглянувши клопотання, заслухавши учасників процесу, оцінивши всі обставини, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Пунктом 4 ч. 2 ст. 183 КПК України встановлено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Так, СУ ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000001 від 04.01.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України.

З клопотання слідчого та доданих матеріалів встановлено, що ОСОБА_6 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 190, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України.

20.01.2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України, підтверджується доказами, доданими до клопотання, в їх сукупності.

Відповідно до п. 175 рішення Європейського суд з прав людини від 21.04.2011року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» під терміном «обгрунтована підозра» необхідно розуміти, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

У рішенні №14310/88 від 23.10.1994 року по справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обгрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Отже, з урахуванням змісту долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження в їх сукупності, слідчий суддя встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю доказів.

Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчиненні кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні дані слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість підозри та можливу причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Розглянувши питання існуючих ризиків, на які посилається слідчий у клопотанні, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Ризик переховуватися від органу досудового розслідування та суду, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, полягає в тому, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до восьми років.

Слідчий суддя вважає, що зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від суду. Таке твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, висловленою у справі «Іллійков проти Болгарії» (рішення від 26.07.2001), де Суд зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Крім того, 02.04.2025р. органом досудового слідства винесено постанову про оголошення підозрюваного в розшук.

Вказане дає підстави вважати, що підозрюваний з метою уникнення покарання за вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення може переховуватись від органів досудового розслідування та суду не лише на території України, а й інших країн. Відтак слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду є досить вірогідним та доведеним стороною обвинувачення.

Щодо ризику впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, то ст. 23 КПК України встановлює принцип безпосередності дослідження показань, за змістом якого суд досліджує докази безпосередньо і показання учасників кримінального провадження суд отримує усно. Тобто доказове значення у кримінальному провадженні матимуть саме ті показання потерпілого і свідків, які будуть надані останніми безпосередньо під час судового розгляду у судовому засіданні, а не надані ними в ході досудового розслідування. Вказане доводить, що з метою зміни свідками своїх показань на користь підозрюваного або відмови від дачі показань останній може впливати на вказаних осіб у незаконний спосіб. Вказане доводить, що можливість впливу на свідків є досить ймовірною.

Ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, є теж, на думку слідчого, досить ймовірним.

Беручи до уваги обставини, передбачені ст. 178 КПК України, аналізуючи наведене в сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищеназваним ризикам і тому слідчий суддя вважає за необхідне обрати стосовно ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Отже, на даному етапі лише такий вид запобіжного заходу зможе дієво запобігти ризикам, доведеним слідчим та прокурором, що виключає собою можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Така позиція слідчого судді відповідає вимогам КПК України та не є вирішенням слідчим суддею тих питань, які повинні вирішуватись судом під час судового розгляду кримінального провадження.

У відповідності до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Керуючись вимогами ст.ст. 177, 178, 183, 184, 193, 194, 197, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання задовольнити.

2. Обрати відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України, у кримінальному провадженні №0000001 від 04.01.2022 року запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

3. Контроль та виконання ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.

4. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним, який перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1