Справа № 175/9782/24
Провадження № 1-во/175/4/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 травня 2025 року с-ще Слобожанське

Дніпровський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючої: судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження № 0000570 за обвинувальним актом відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця у м. Краматорська Донецької області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

обвинуваченого в скоєнні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебувало кримінальне провадження за обвинувальними актами відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого в скоєнні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Вироком суду від 14 квітня 2025 року ОСОБА_3 було визнано винним за ч. 2 ст. 307 КК України та призначено йому покарання у виді семи років позбавлення волі з конфіскацією майна. На підставі ч. 1 ст. 71 КК України за сукупністю вироків до призначеного покарання за цим вироком частково приєднано невідбуту частину покарання за вироком Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 25 вересня 2024 року і остаточно призначено покарання у виді семи років позбавлення волі з конфіскацією майна. На підставі ч. 5 ст. 72 КК України в строк відбуття покарання зараховано строк тримання під вартою ОСОБА_3 з 28 травня 2024 року згідно з протоколом затримання. Запобіжний захід ОСОБА_3 до набрання вироком законної сили залишено той самий тримання під вартою.

ДУ «Дніпровська установа виконання покарань (№ 4)» звернулося до суду із клопотанням, в якому просить виправити описку у судовому рішенні, оскільки у зазначеному вироку суду була допущена описка в частині визначення остаточного строку покарання, який має складати більший термін, ніж сім років позбавлення волі, так як згідно з вироком до призначеного покарання має додатися покарання за попереднім вироком суду від 25 вересня 2024 року.

В судове засідання учасники судового провадження не з`явились, про дату, час і місце засідання були повідомлені належним чином, однак їх неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень у судове рішення.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, в зв`язку з неявкою всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали кримінального провадження, вважає неможливим внести виправлення у судове рішення, з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Як встановлено в ході судового розгляду, у вироку Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 14 квітня 2025 року, ухваленому за результатами розгляду кримінального провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого в скоєнні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, ОСОБА_3 було визнано винним за ч. 2 ст. 307 КК України та йому було призначено покарання у виді семи років позбавлення волі з конфіскацією майна. Також у вироці було зазначено, що на підставі ч. 1 ст. 71 КК України за сукупністю вироків до призначеного покарання за цим вироком частково приєднано невідбуту частину покарання за вироком Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 25 вересня 2024 року і остаточно ОСОБА_3 було призначено покарання у виді семи років позбавлення волі з конфіскацією майна.

Разом із цим, згідно з положеннями кримінального процесуального законодавства, описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в судовому рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Арифметична помилка це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки. Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень. Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні у висновку експерта або в наданих суду документах, вони судом не виправляються. При цьому, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (вироці або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Таким чином, вбачається, що зазначені в якості описки установою виконання покарання у клопотанні обставини не можуть вважатися опискою, фактично вимагається внести зміни у резолютивну частину вироку в частині визначення остаточного строку покарання більшого, ніж той, який був вказаний у вироці, що вочевидь призведе до погіршення становища засудженого. Натомість вирішення питання щодо допущених судом першої інстанції порушень при призначенні покарання віднесено до компетенції суду апеляційної інстанції і не є опискою, яка може бути виправлена у визначеному ст. 379 КПК України порядку.

Таким чином, з урахуванням вищевикладеного, суд не вбачає достатніх підстав для внесення виправлень у судове рішення і приходить до висновку, що в задоволенні такого клопотання необхідно відмовити.

Керуючись ст. 379 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні клопотання Державної установи «Дніпровська установа виконання покарань (№ 4)» про внесення виправлень у судове рішення відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду через Дніпровський районний суд Дніпропетровської області протягом семи днів з дня її оголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії ухвали. Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя: