Справа № 296/6093/25
У Х В А Л А

Іменем України

про арешт майна

09 червня 2025 рокум. Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Корольовського районного суду м. Житомира клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області підполковника поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в кримінальному провадженні №0002051 від 25.10.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3, 4 ст. 190 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира надійшло клопотання слідчого ВОРТЗС управління ГУ НП в Житомирській області підполковника поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 в кримінальному провадженні №0002051 від 25.10.2022 року, за ч. 2, 3, 4 ст. 190 КК України про арешт майна , а саме:

- мобільного телефону марки IPHONE з IMEI: НОМЕР_1 , з SIM-карткою з номером: НОМЕР_2 ;

- 2 (двох) пластиковихі скретч карток мобільного оператора Lifecell, з зазначеними номерами: НОМЕР_3 , НОМЕР_4 ;

- 3 (три) пластикові скретч картки мобільного оператора Київстар, з зазначеними номерами: НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 ;

- 2 (дві) паперових стартові пакети мобільного оператора Vodafone, з зазначеними номерами: НОМЕР_8 , НОМЕР_9

Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування №0002051 від 25.10.2022 року, за ч. 2, 3, 4 ст. 190 КК України за фактом того, група осіб, діючи за попередньою змовою, перебуваючи на території Житомирського району Житомирської області та використовуючи засоби мобільного та інтернет зв`язку, шляхом обману, під приводом здійснення вантажних перевезень заволоділи майном різних юридичних та фізичних осіб.

Орган досудового розслідування встановив, що до вчинення даних кримінальних правопорушень причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У ході проведення обшукуза місцем проживання ОСОБА_5 від 29.05.2025 за адресою: АДРЕСА_1 виявлено та вилучено, зокрема:

- мобільний телефон марки IPHONE з IMEI: НОМЕР_1 , з SIM-карткою з номером: НОМЕР_2 ;

- 2 (два) пластикові скретч картки мобільного оператора Lifecell, з зазначеними номерами: НОМЕР_3 , НОМЕР_4 ;

- 3 (три) пластикові скретч картки мобільного оператора Київстар, з зазначеними номерами: НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 ;

- 2 (два) паперових стартові пакети мобільного оператора Vodafone, з зазначеними номерами: НОМЕР_8 , НОМЕР_9 .

29.05.2025 постановою слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області підполковника поліції ОСОБА_3 вищевказане майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0002051 від 25.10.2022, за ч. 2, 3, 4 ст. 190 КК України.

Слідчий вважає, що зазначені речові докази, можуть містити відомості, які мають доказове значення у даному кримінальному провадженні, оскільки будуть використані в подальшому для доказування фактів та обставин, що встановлюються в ході досудового розслідування.

Слідчий в судове засідання не з`явився, просив розгляд клопотання провести у його відсутність. Клопотання просив задовольнити.

Власник майна до суду не з`явився. Представник власника майна надав заяву про розгляд клопотання бех їх участі.Заперечень проти арешту майна не мають.

Неявка належним чином повідомлених осіб не перешкоджає розгляду клопотання.

В силу положень ч.4 ст.107 КПК України фіксування технічними засобами під час розгляду клопотання не здійснювалося.

Розглянувши клопотання про арешт майна слідчий суддя прийшов наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно абзацу 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Під час судового розгляду клопотання слідчий суддя встановив, що у провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування №0002051 від 25.10.2022 року, за ч.ч. 2, 3, 4 ст. 190 КК України за фактом того, що група осіб, діючи за попередньою змовою, перебуваючи на території Житомирського району Житомирської області та використовуючи засоби мобільного та інтернет зв`язку, шляхом обману, під приводом здійснення вантажних перевезень заволоділи майном різних юридичних та фізичних осіб.

В ході досудового розслідування зібрано достатньо доказів, що до вчинення зазначених злочинів може бути причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

29.05.2025 проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_5 , що за адресою:

АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено: мобільний телефон марки IPHONE з IMEI: НОМЕР_1 , з SIM-карткою з номером: НОМЕР_2 ; 2 (два) пластикові скретч картки мобільного оператора Lifecell, з зазначеними номерами: НОМЕР_3 , НОМЕР_4 ; 3 (три) пластикові скретч картки мобільного оператора Київстар, з зазначеними номерами: НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 ; 2 (два) паперових стартові пакети мобільного оператора Vodafone, з зазначеними номерами: НОМЕР_8 , НОМЕР_9 .

29.05.2025 постановою слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області підполковника поліції ОСОБА_3 вищевказане майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0002051 від 25.10.2022, за ч. 2, 3, 4 ст. 190 КК України.

Вже 30.05.2025 слідчий за погодженням з прокурором направив до суду клопотання про арешт майна., що узгоджується з вимогами КПК України

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

При цьому закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, - речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так за приписами ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Слідчий суддя визнає, що матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують забезпечення кримінального провадження шляхом накладення арешту на майно вказане в клопотанні, оскільки воно відповідає критерію речового доказу у кримінальному провадженні за ч.2,3,4 ст. 190 КК України та може містити інформацію про обставини вчинення злочину.

Будь-яких негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт речового доказу, з метою його збереження слідчий суддя не вбачає, адже під час судового розгляду докази оцінюються безпосередньо судом.

Таким чином, вважаю за необхідне клопотання слідчого задовільнити в повному обсязі та накласти арешт з забороною відчуження, користування чи розпорядження майном.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що у відповідності до вимог ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст. ст. 170-173, 175, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого - задовільнити.

Накласти арешт на майно вилучене під час обшуку 29.05.2025 у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 яке було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0002051 від 25.10.2022, за ч. 2, 3, 4 ст. 190 КК України а саме:

- мобільний телефон марки IPHONE з IMEI: НОМЕР_1 , з SIM-карткою з номером: НОМЕР_2 ;

- 2 (дві) пластикові скретч картки мобільного оператора Lifecell, з зазначеними номерами: НОМЕР_3 , НОМЕР_4 ;

- 3 (три) пластикові скретч картки мобільного оператора Київстар, з зазначеними номерами: НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 ;

- 2 (два) паперових стартові пакети мобільного оператора Vodafone, з зазначеними номерами: НОМЕР_8 , НОМЕР_9 ;

заборонивши відчуження, користування чи розпорядження вказаним майном.

Ухвала набирає законної сили негайно проте може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1