Справа №295/9979/25
УХВАЛА

щодо накладення арешту на майно

23.07.2025 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про арешт майна, подане слідчим СВ Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , в кримінальному провадженні №0001147 від 17.07.2025 за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

в с т а н о в и в :

І. Суть клопотання

Слідчий за погодженням з прокурором засобами поштового зв`язку направила клопотання, яке надійшло до суду 22.07.2025, в якому просить накласти арешт на майно, вилучене 17.07.2025 за результатами особистого обшуку, проведеного під час затримання ОСОБА_5 , а саме на: шорти чорного кольору зі слідами речовини бурого кольору.

Згідно з клопотанням 16.07.2025 близько 22:00 год ОСОБА_5 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , заподіяв тілесні ушкодження ОСОБА_6 .

За таким фактом 17.07.2025 внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зареєстровано кримінальне провадження №0001147 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

17.07.2025 під час затримання ОСОБА_5 проведений його особистий обшук, в результаті якого в нього було вилучено майно, на яке слідчий просить накласти арешт.

Обґрунтовуючи потребу в накладенні арешту на майно, слідчий посилається на необхідність збереження речових доказів, посилається на те, що вилучені речі можуть бути використані як доказ факту чи обставин, які встановлюються під час кримінального провадження.

ІІ Процедура та позиції сторін

В клопотанні слідчий Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 просить його розгляд проводити без її участі.

Неприбуття слідчого в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання з огляду на приписи ч. 1 ст. 172 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.

ІІІ Кримінально-процесуальне законодавство

За правилами ч. 3 ст. 214 КПК України здійснення досудового розслідування, крім випадків, передбачених цією частиною, до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. У невідкладних випадках до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути проведений огляд місця події (відомості вносяться невідкладно після завершення огляду або отримання довідки, висновку спеціаліста). Для з`ясування обставин вчинення кримінального проступку до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути: 1) відібрано пояснення; 2) проведено медичне освідування; 3) отримано висновок спеціаліста і знято показання технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису; 4) вилучено знаряддя і засоби вчинення кримінального проступку, речі і документи, що є безпосереднім предметом кримінального проступку, або які виявлені під час затримання особи, особистого огляду або огляду речей.

За правилами ч. ч. 1, 2 ст. 168 КПК України тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208, 298-2 цього Кодексу; тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка та висновки

Слідчим суддею встановлено, що слідчими СВ Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0001147, відомості щодо якого були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.07.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, по факту заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_6

17.07.2025 при затриманні ОСОБА_5 під час проведення особистого обшуку в нього було виявлене та вилучене майно, що підтверджується змістом протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, на яке слідчий просить накласти арешт.

Згідно з постановою слідчої ОСОБА_3 від 17.07.2025 вказане в клопотанні майно визнане речовими доказами в кримінальному провадженні №0001147.

Враховуючи обставини кримінального провадження, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя дійшла висновку, що речі, на які слідчий просить накласти арешт, є речовими доказами в кримінальному провадженні, можуть містити сліди вчинення злочину, можуть бути використані, як докази у провадженні, а тому існує потреба в забезпеченні їх збереження, тобто підтверджені підстави, передбачені ст.ст. 170, 171, 173 КПК України, для задоволення клопотання, арешт підлягає накладенню з метою збереження речових доказів.

Керуючись ст. ст. 98, 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт на шорти чорного кольору зі слідами речовини бурого кольору, які належать ОСОБА_5 , які були вилучені під час його затримання 17.07.2025.

Ухвала підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали не перешкоджає її виконанню.

Ухвала про арешт майна може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її складення.

Слідчий суддя ОСОБА_1