У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 серпня 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_2 , у кримінальному провадженні №0000331, розпочатого за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 25.07.2025, про арешт майна, погоджене прокурором Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 ,-

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в ОВС відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Закарпатській області капітан поліції ОСОБА_2 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням у кримінальному провадженні №0000331, розпочатого за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 25.07.2025, про арешт майна, погоджене прокурором Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Клопотання мотивоване тим, що 25.07.2025 близько 00:35 години, водій (неповнолітній) ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 мешканець АДРЕСА_1 (ВПО) керуючи гранспортним засобом - мотоциклом марки "Kayo 125" без державної реєстрації, маючи ззаду себе пасажира неповнолітнього ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 мешк. АДРЕСА_2 , рухаючись без засобів індивідуального захисту (шоломів) прямою ділянкою автодороги національного значення Н-09 зі сполученням «Мукачево - Рогатин» в межах м. Рахів по вул. Миру, біля будинку 89, Закарпатської області, водій ОСОБА_4 явно перевищив допустиму безпечну швидкість, не впорався з керуванням, та допустив виїзд за межі проїжджої частини в правий бік, на ґрунтове узбіччя з подальшим падінням мотоцикла на тротуар.

Внаслідок даної автопригоди водій ОСОБА_4 отримав тілесні ушкодження у вигляді забою брови, освідчений-тверезий, пасажир ОСОБА_5 внаслідок падіння отримав тілесні ушкодження у вигляді перелому кісток черепа, множинні переломи ребер.

25.07.2025 року в ході проведення огляду місця дорожньо-транспортної пригоди, було виявлено та вилучено мотоцикл марки "Кауо 125" без державної реєстрації, фактичного власника (користувач) ОСОБА_4 , мешканця АДРЕСА_1 , який переміщено з місця ДТП на майданчик тимчасового утримання транспортних засобів Рахівського РВП ГУ НП в Закарпатській області, що за адресою: м.Рахів, вул.Карпатська, 15, Закарпатської області.

Слідчий зазначає, що зважаючи на те, що вищевказаний транспортний засіб, тимчасово вилучені та згідно п.3 ч.2 ст.167 КПК України є предметом кримінального правопорушення та має значення речового доказу.

Постановою старшого слідчого в ОВС відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_2 від 25.07.2025 вищевказані транспортні засоби визнано речовими доказами кримінальному провадженні № 0000331 від 25.07.2025 за ч. 2 ст. 286 КК України.

У клопотанні вказано на те, що ураховуючи вищенаведене, що вилучений в ході проведення огляду місця ДТП рухоме майно є предметом кримінального правопорушення, має значення речового доказу на якому збереглися сліди злочину від їх взаємного контактування, для їх подальшого детального огляду та фіксації на ньому слідової інформації (деформацій) внаслідок наїзду (зіткнення), характеру їх утворення, проведення експертних досліджень та судових експертиз (технічного стану транспортних засобів, транспортно-трасологічної експертизи, авто-технічної експертиз, авто-товарознавчої експертизи та інших), що неможливо без вказаного транспортного засобу, вилучених речей, об?єктів, а тому, з метою унеможливити розпоряджатися власника вказаним рухомим майном, його ремонту, знищення до проведення необхідних експертиз, а потерпілою стороною може бути заявлений цивільний позов, про відшкодування моральних та матеріальних витрат, з метою забезпечення кримінального провадження, керуючись ст.ст. 40, 131, 132, 170, 171 КПК України, та просить: накласти арешт на вилучений в ході проведення огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 25.07.2025 року та встановити заборону права на відчуження, розпорядження та/або користування мотоциклом марки "Кауо 125" без державної реєстрації, фактичного власника (користувач) ОСОБА_4 , мешканця АДРЕСА_1 , який переміщено з місця ДТП на майданчик тимчасового утримання транспортних засобів Рахівського РВП ГУ НП в Закарпатській області, що за адресою: м.Рахів, вул.Карпатська, 15, Закарпатської області.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ч. 1ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною 2 ст. 170 ЦПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до частини 10 статті 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна, згідно частини 2 статті 171 КПК України, повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Крім цього законодавець встановлює обов`язок для слідчого, прокурора, зазначаючи, що до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Зі змісту клопотання встановлено, що СУ ГУНП в Закарпатській області, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000331, розпочатого за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 25.07.2025.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98цього Кодексу. Арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення або є засобом чи знаряддям його вчинення, або зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, або у випадках, передбачених пунктами 2,3,4 частини другою цієї статті, або якщо їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, а також якщо доступ до комп`ютерних систем чи їх частин обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту…

Згідно п.п 1, 4 ч.2 ст 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч.ч. 1-3 ст. 64-2 КПК України, третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.

Права та обов`язки третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, та отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч.3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У вказаному кримінальному провадженні, згідно долученого витягу з ЄРДР, жодній особі не повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

При виникненні питання про обмеження права власності у кримінальному провадженні, особа, яка не є підозрюваною, набуває статусу третьої особи, щодо якої вирішується питання про арешт.

При цьому, згідно клопотання про арешт майна до слідчого судді звернувся саме слідчий, що суперечить вимогам ч. 2 ст. 64-2 КПК України.

Враховуючи викладене, у зв`язку з тим, що в цьому кримінальному провадженні на час звернення до слідчого судді відсутні підозрювані та юридичні особи, щодо яких здійснюється провадження, майно, на яке слідчий просить накласти арешт, вважається майном третьої особи, а тому з клопотанням про його арешт, відповідно до ст. 64-2 КПК України, повинен звертатися виключно прокурор.

Слідчий суддя звертає увагу і на те, що до суду надійшов не оригінал клопотання а його копія, кожна сторінка якого містить відбиток печатки «копія» та короткий підпис без виказання прізвища імені по батькові та посади особи яка завіряє копію.

Слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що згідно ч.ч1,2 ст.. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Натомість подання на розгляд слідчому судді копії клопотання не передбачено чинним КПК України.

Вивченням матеріалів клопотання встановлено, слідчий не виконав вимоги, передбачені ч. 2 ст. 171 КПК України, та належним чином не мотивував своє клопотання, зокрема, в частині мети накладення арешту на вищевказане майно, та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Клопотання слідчого містить лише формальне посилання на загальні норми КПК України, які передбачає можливість арешту тимчасового вилученого майна, накладення арешту щодо мети відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди

Окрім того, із вказаним клопотанням у даному кримінальному провадженні, може звертатися прокурор, а звернення з клопотанням про арешт майна неналежною особою може в подальшому призвести до визнання доказів, отриманих в результаті проведення слідчих дій, недопустимими.

Як вбачається зі змісту клопотання, таке підписано слідчим містить його оригінальний підпис. Щодо підпису прокурора то оригінальний його підпис відсутній, у клопотанні наявна ксерокопія підпису. Разом із тим, КПК не передбачено подання на розгляд слідчому судді копії клопотання.

Окрім того, згідно протоколу огляду місця дорожньо-транспортної пригоди: 25.07.2025 року в ході проведення огляду місця дорожньо-транспортної пригоди, було виявлено та вилучено мотоцикл марки "Кауо 125" без державної реєстрації, фактичного власника (користувач) ОСОБА_4 , мешканця АДРЕСА_1 , який переміщено з місця ДТП на майданчик тимчасового утримання транспортних засобів Рахівського РВП ГУ НП в Закарпатській області, що за адресою: м.Рахів, вул.Карпатська, 15, Закарпатської області.

Клопотання про арешт вилученого майна до суду надійшло 01.08.2025 поштовим зв`язком, однак зі змісту поштового конверту, не надається за можливе встановити дату відправлення клопотання.

При цьому, згідно ч.5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Підтвердження дотриманням процесуальних строків при зверненні до слідчого судді із клопотанням про арешт майна в матеріалах клопотання відсутнє.

З огляду на викладене слідчий суддя приходить до переконання, що вказане клопотання про арешт майна, подано без додержання вимог ст.171 КПК України.

Відповідно до положень ч.6 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання прокурору з метою усунення його недоліків у відповідності до вимог кримінального процесуального закону, що не позбавляє його права після усунення недоліків в строки, передбачені ст. 172 КПК України, повторно звернутися до суду з даним клопотанням.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_2 , у кримінальному провадженні №0000331, розпочатого за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 25.07.2025, про арешт майна, погоджене прокурором Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , - повернути прокурору, встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1