Справа № 308/9751/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 травня 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_7 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного 16.05.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №000116, про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту щодо:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Богданівці Деражнянського району Хмельницької області, українця за національністю, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , депутата Ужгородської міської ради, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 366, ч.4 ст. 191 КК України,

УСТАНОВИВ:

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

27.05.2025 до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_8 , яке подане в рамках кримінального провадження, внесеного 16.05.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №000116, про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту щодо ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочинів, передбачених ч.1 ст. 336, ч.4 ст. 191 КК України. Клопотання погоджено прокурором відділу Закарпатської обласної прокуратури

ОСОБА_9 клопотанні вказано, що підставою звернення щодо застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в відношенні підозрюваного ОСОБА_4 відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_4 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Позиції сторін кримінального провадження.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1. ст. 177 КПК України, та застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Захисник ОСОБА_5 заперечив проти клопотання, вказав про необґрунтованість повідомленої підозри та заявлених прокурором ризиків. Просив застосувати до його підзахисного запобіжний захід у виді особистого зобов`язання. Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника.

Установлені судом обставин із посиланням на докази, мотивів з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №000116 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 191, ч.1 ст.366 КК України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.05.2023, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 16.05.2023. Процесуальне керівництво здійснюється Закарпатською обласною прокуратурою, а отже клопотання підсудне Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області.

Підставою внесення зазначених відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань стало те, що:

-№1 «До обласної прокуратури надійшли матеріали про те, що директор комунального підприємства Ужгородської міської ради «Парк культури та відпочинку «Під замком» будучи депутатом Ужгородської міської ради за попередньою змовою із посадовими особами міської ради, зловживаючи своїм службовим становищем, налагодив схему з привласнення коштів керованого ним комунального підприємства, шляхом нарахування та виплати заробітної плати та інших платежів на користь фізичних осіб, які фіктивно працюють у вказаному підприємстві»;

-№2 «Під час проведення досудового розслідування окремого кримінального провадження встановлено, що посадові особи Комунального підприємства «Парк культури та відпочинку «Під замком» Ужгородської міської ради в період з 2022 по 2023 роки шляхом зловживання своїм службовим становищем, а саме підписавши табелі обліку робочого часу підприємства, в яких відображені неправдиві відомості, здійснили розтрату грошових коштів у великому розмірі, чим спричинили збиток місцевому бюджету.».

Слідчим суддею перевірено, що 26.05.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191 КК України, а саме: у розтраті чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинена у великих розмірах, в умовах воєнного стану, та ч.1 ст.366 КК України, а саме: у вчиненні іншого службового підроблення.

На підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано наступні матеріали досудового розслідування (докази):

-відповідь начальника Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України №91-35462/18/23-вих. від 27.07.2023;

-інформацію з реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування про період трудових відносин з КП Ужгородської міської ради «Парк культури та відпочинку «Під замком» за період з 01.01.2022 по 31.03.2023;

-довідку Західного офісу держаудитслужби управління Західного офісу держаудитслужби в Закарпатській області Державної аудиторської служби України від 08.09.2023;

-висновок експерта №СЕ-19/107-24/246-ЕК від 27.02.2024;

-розпорядження міського голови ОСОБА_10 №125 від 18.02.2020 про переукладення контракту;

-контракт з керівником комунального підприємства Ужгородської міської ради від 28.02.2020;

-додаткову угоду до контракту від 28.02.2020 з директором КП «Парк культури та відпочинку «Під замком» Ужгородської міської ради ОСОБА_4 від 24.05.2021;

-додаткову угоду до контракту від 01.12.2018 з директором КП «Парк культури та відпочинку «Під замком» Ужгородської міської ради ОСОБА_4 від 15.11.2022;

-додаткову угоду до контракту від 28.02.2020 з директором КП «Парк культури та відпочинку «Під замком» Ужгородської міської ради ОСОБА_4 від 04.01.2022.

Слідчий суддя зазначає, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).

Так, стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).

Доводи сторони захисту щодо необґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення слідчий суддя вважає передчасними, оскільки на теперішній час здійснюється досудове розслідування зазначеного кримінального провадження, проводяться слідчі та інші процесуальні дії для встановлення обставин події, проте зібрані на даний час по кримінальному провадженню докази є достатніми для висновку поза розумним сумнівом про наявність на теперішній час обґрунтованої підозри щодо причетності ОСОБА_4 до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 191, ч.1 ст.366 КК України.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги вищевказані рішення ЄСПЛ, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 191, ч.1 ст.366 КК України.

Як видно з клопотання, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для обрання запобіжного заходу ОСОБА_4 у вигляді домашнього арешту, а саме можливість переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, беручи до уваги відомості щодо особистості ОСОБА_4 , суд не погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та/ або суду.

Так, суд відхиляє доводи прокурора щодо ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від органу досудового розслідування, оскільки події мали місце в 2022-2023 роках, а з того часу суду не надано відомостей щодо ухилення ОСОБА_4 або переховування від органу досудового розслідування чи суду. Відсутні відомості, що ОСОБА_4 не з`являвся за викликом слідчого чи ухилявся від його отримання. Суду не надано відомостей про те, що ОСОБА_4 протягом останнього часу змінював місце проживання, роботи.

Узагалі, як убачається з клопотання слідчого та наданих на обґрунтування ризиків, пояснень прокурора в судовому засіданні, в обґрунтування ризику переховування сторона обвинувачення посилається фактично лише на тяжкість покарання. У даному випадку слід зазначити, що тяжкість покарання це обставина, яка судом оцінюється лише в порядку ст. 178 КПК України, тобто така, яка може лише впливати на вірогідність настання певних ризиків, але не бути самостійним ризиком в розумінні п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Більше того, у рішеннях ЄСПЛ у справах «Becciev v. Moldova», «Свершов проти України», «Єлоєв проти України», «Тимошенко проти України», «Луценко проти України») неодноразово наголошувалось, що тяжкість злочину, в якому обґрунтовано підозрюється особа, має суттєве значення, однак не може бути єдиною підставою для тримання особи під вартою. Ризик того, що обвинувачений може переховуватися не може оцінюватися виключно на підставі ступеня тяжкості можливого покарання. Він має оцінюватися з урахуванням ряду інших відповідних факторів, які можуть або підтвердити існування небезпеки переховування, або довести, що така можливість є настільки незначною, що може не виправдати досудове тримання під вартою (див. рішення від 4 жовтня 2005 року у справі «Бекчієв проти Молдови» (Becciev v. Moldova), заява № 9190/03, пункти 56 і 59, з подальшими посиланнями).

Наведена позиція Європейського суду з прав людини свідчить про те, що взагалі будь-які ризики не повинні оцінюватись абстрактно (in abstracto), та мають підтверджуватися фактичними даними. Отже, сама по собі тяжкість покарання ще не свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а інших мотивувань прокурором в обґрунтування цього ризику наведено не було.

Суд також не погоджується з прокурором щодо наявності ризиків, передбачених пунктами 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, у частині учинення іншого кримінального правопорушення та перешкоджанню кримінального провадженню іншим чином з тих підстав, що такі дії слід оцінювати з поведінки підозрюваного, у сукупності з іншими відомостями щодо особистості підозрюваного, а також наявності інших доказів які б у своїй сукупності підтверджували факт таких дій у минулому. Таких даний суду стороною обвинувачення не надано.

При цьому суд, беручи до уваги обставини вчиненого правопорушення, враховуючи, що докази по кримінальному провадженню в повному обсязі не зібрано, вважає, що ОСОБА_4 може впливати на свідків з метою дачі, зміни показань на його користь, а це створює загрозу тиску та підбурювання вказаних осіб до дачі неправдивих показань або відмови від надання таких.

Крім того, при встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати, що суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України). За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Вказане в сукупності свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Наведені обставини свідчать, що в судовому засіданні прокурор довів обставини, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованих йому злочинів, як і обставини, передбачені п. 2, 3, тобто існування ризику та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як - домашній арешт, і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановленому в судовому засіданні ризику - п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Між тим, досліджені відомості про підозрюваного доводять відсутність потреби задля застосування запобіжного заходу в виді цілодобового домашнього арешту, а лише в нічній час, зокрема з 23:00 год. до 05:00 год. за адресою: АДРЕСА_1 , із зобов`язанням ОСОБА_4 з`являтися за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду (відповідно до стадії кримінального провадження); повідомляти слідчого, прокурора, слідчого судді або суду, в залежності від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт /паспорти/ для виїзду закордон, інші документи, що надають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Указане свідчить, що клопотання слідчого підлягає задоволенню частково.

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 181, 186, 193-197, 309, 369-372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці, який полягає у забороні залишати житло з 23:00 год. до 05:00 год. за адресою: АДРЕСА_1 , із зобов`язаннями:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду, в залежності від стадії кримінального провадження, на їх першу вимогу, кожного разу у визначений ними час;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого судді або суду, в залежності від стадії кримінального провадження,про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт /паспорти/ для виїзду закордон, інші документи, що надають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що у випадку необхідності залишити житло, він має отримати відповідний дозвіл слідчого, прокурора, слідчого судді або суду (відповідно до стадії кримінального провадження), окрім випадку необхідності залишати жило під час повітряної тривоги для перебування в бомбосховищі.

В іншому випадку це буде вважатися порушенням умов дотримання запобіжного заходу та може бути підставою для ініціювання питання слідчим чи прокурором щодо його зміні на іншій, більш суворий.

Ухвала підлягає негайному виконанню, а останнім днем строку дії ухвали є 26.07.2025. Між тим, строк дії ухвали не може перевищувати меж строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, у випадку його не продовження, або не зверненням із обвинувальним актом до суду.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_11