Провадження №: 1-кс/755/216/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"23" січня 2025 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Дніпровського районного в суду м. Києва, заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про відвід судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003030 від 29.09.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

за участю учасників провадження:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:

Захисником обвинуваченого ОСОБА_3 - адвокатом ОСОБА_4 під час судового розгляду кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003030 від 29.09.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, заявлено відвід судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_5 .

Свою заяву захисник обґрунтував тим, що 16.01.2025 року під час судового розгляду ним було заявлено клопотання про виклик та допит свідків, з метою з`ясування додаткових обставин під час судового розгляду. Проте, на думку сторони захисту, судом було безпідставно відмовлено у задоволенні вказаного клопотання, що ставить під сумнів неупередженість головуючого судді.

В судовому засіданні захисник підтримав заяву про відвід судді ОСОБА_5 та просив її задовольнити.

Прокурор заперечив проти задоволення заяви про відвід судді ОСОБА_5 , вказавши на відсутність підстав для її задоволення.

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_5 повідомлялася про час та місце розгляду заяви, проте можливістю приймати участь в судовому розгляді та надати пояснення стосовно зазначених обставин - не скористалася.

Дослідивши журнал судового засідання від 16.01.2025 року та його аудіозапис, в якому було заявлено відвід, заслухавши думку учасників процесу, суд приходить до наступних висновків.

В судовому засіданні встановлено, що у провадженні судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_5 перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003030 від 29.09.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України (справа 755/11933/22).

Під час судового розгляду захисником обвинуваченого ОСОБА_3 - адвокатом ОСОБА_4 заявлено відвід судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_5 з мотивів незадоволення клопотання про допит свідків в судовому засіданні.

Відповідно ж до ч. 1 ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Згідно положень ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, суддя зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами йому може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Відвід повинен бути вмотивованим.

Статтею 75 КПК України визначено обставини, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, а саме: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Варто наголосити увагу, що пункт 1.1. Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006 року, схвалені Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27.07.2006 № 2006/23 (далі - Принципи) встановлює, що суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, загроз чи втручання, прямого чи опосередкованого, що здійснюється з будь-якої сторони та з будь-якою метою.

Згідно з пунктами 27, 28, 30 рішення Суду у справі «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria) від 24.02.1993 року; пунктом 42 рішення Суду у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland) від 28.10.1998 року, заява № 33958/96 наявність безсторонності згідно із п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечує суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (Рішення Суду у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. the United Kingdom), від 10.06.1996, пункт 38).

Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі (Рішення Суду у справі «Бочан проти України» від 03.05.2007, заява № 7577/02, пункт 66).

Між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (Рішення Суду у справі «Олександр Волков проти України» від 09.01.2013, заява № 21722/11, пункт 105).

Сама ж по собі незгода з діями судді у кримінальному провадженні не є підставою відводу у розумінні ст. 75 КПК України.

За таких підстав, суд проаналізувавши матеріали заяви про відвід у порядку ст. 94 КПК України, не вбачає передумов для відводу судді з підстав наведених захисником, у порядку ст. 75 указаного Кодексу.

Керуючись ст.ст. 1-29, 75, 76, 80, 81, 369-372, 376 КПК України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про відвід судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003030 від 29.09.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає та є обов`язковою до виконання на всій території України.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали 24.01.2024 року о 10.00 год.

Суддя: