КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11-cc/824/2427/2025 Слідчий суддя в 1-й інстанції: ОСОБА_1
Категорія: ст. 170 КПК Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2025 року місто Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючої судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі судового засіданняОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду апеляційну скаргу представника ТОВ «КВЕРТУС» - адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 17 жовтня 2024 року, -

за участю:

представника - адвоката ОСОБА_7 ,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 17.10.2024 року задоволено клопотання прокурора другого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтриманням публічного обвинувачення Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_8 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000900, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 серпня 2023 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 191 КК України та накладено арешт на майно, тимчасово вилучене 30 вересня 2024 року під час проведення обшуку за місцем проживання головного бухгалтера ТОВ ВФ «Сервіс» () ОСОБА_9 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: мобільний телефон IPHONE 11 зеленого кольору IMEI НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді, представник ТОВ «КВЕРТУС» - адвокат ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 17.10.2024 року в частині, виклавши сімнадцятий абзац описової частини рішення в наступній редакції: «Досудовим розслідуванням встановлено, що з метою здійснення протиправної діяльності ТОВ «Ай Ті Сервіс Груп», ТОВ ВФ «Сервіс» використовують підконтрольні СГД, а саме: ТОВ «Сева-Трейд» (код 35861983), ПП «Кисет» (код 31655506, нова назва ПП «Піонес»), ПП «Відродження» (код 21922399), ТОВ «Системи Безпеки ВВК» (код 32406126, нова назва ТОВ «Бігбудстрой»), ТОВ «Реактивні Дрони» (код 44032540) та ТОВ «Міксстіл» (код 40705164), які також є переможцями тендерних торгів та уклали договори з КП «Інфо- Рада-Дніпро» ДМР».

Мотивуючи доводи апеляційної скарги апелянт зазначає, що проти законності оскаржуваної ухвали не заперечує, однак категорично заперечує проти зазначення у вказаній ухвалі неправдивих відомостей про ТОВ «КВЕРТУС», який не є суб`єктом вказаного кримінального провадження.

Вказує, що ТОВ «КВЕРТУС» ніколи не вступало у будь-які правовідносини із ТОВ «Ай Ті Сервіс Груп» та ТОВ «ВФ «Сервіс», не є їх учасниками, посадовими особами чи бенефіціарами. Крім того, не існує будь-яких доказів перебування ТОВ «КВЕРТУС» під контролем вказаних осіб, залежності від них у будь-якій формі. Зазначене суттєво може впливати на ділову репутацію юридичної особи.

Заслухавши доповідь судді, пояснення представника ОСОБА_7 , який підтримав доводи апеляційної скарги представника ОСОБА_6 та просив її задовольнити в повному обсязі, вивчивши матеріали судового провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів, наданих до суду апеляційної інстанції, що Головним підрозділом детективів Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000900, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 серпня 2023 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням зазначено, що в службові особи КП «ІНФО-РАДА-ДНІПРО» ДМР (код 36094821) у період 2022-2024 років, шляхом зловживання своїм службовим становищем за попередньою змовою зі службовими особами ТОВ «КРП-3» (код 43587445), ТОВ «Ай Ті Сервіс Груп» (код 39719320) та ТОВ ВФ «Сервіс» (код 25021641) та фізичними особами - підприємцями здійснили привласнення бюджетних коштів, виділених на виконання Програми щодо сприяння територіальній обороні міста Дніпра на 2022-2026 роки, при проведенні державних закупівель товарів та послуг за бюджетні кошти протягом, у великих розмірах та в умовах воєнного стану.

Крім того, за фактом заволодіння коштами місцевого бюджету, виділеними в умовах національного спротиву та відповідно до «Програми щодо сприяння територіальній обороні міста Дніпра», відповідно до якої прийнято рішення про забезпечення укриттів мережевим комунікаційним обладнанням замовником якого виступило Комунальне підприємство «Інфо-Рада-Дніпро» Дніпровської міської ради, які користуючись службовим становищем, при проведенні та укладанні договорів в рамках публічних закупівель (тендерів), здійснили розтрату та привласнення коштів передбачених кошторисом.

Так, 04.04.2023 року КП «Інфо-Рада-Дніпро» Дніпровської міської ради було укладено договір №04/04-2 з ФОП « ОСОБА_10 » про постачання комунікаційного обладнання за кодом ДК 021:2015:32570000-9: Комунікаційне обладнання UA-2023-03-20-012240, на загальну суму 3 176 938 грн. 00 коп.

Зазначено, що вказане комунікаційне обладнання (комплекти обладнання для організації резервного каналу зв`язку з маршрутизатором) встановлювалось на 54 об`єктах міської ради, серед них комунальні заклади, навчальні заклади, структурні підрозділи ДМР.

Відповідно до висновку експерта за результатами проведення судово-товарознавчої експертизи № 4836 встановлення факт завищення ціни, а саме загальна вартість комплектів з урахуванням укладеного договору 04/04-2 від 04.04.2023 року складає суму в 3 176 938,00 грн., при розрахунку загальної ринкової вартості комплектів встановлена вартість в 1 822 987,00 грн.

Таким чином, різниця між сумою укладеного договору та розрахункової ринкової вартості поставлених товарів складає 1 353 950,50 грн.

Крім того, зазначено, що між службовими особами комунального підприємства «Інфо-Рада-Дніпро» Дніпровської міської ради (код 36094821) та ТОВ «КРП-3» (код 43587445, укладено договір № 09/08-1 від 09.08.2023 року щодо закупівлі товарів «апаратури для передавання радіосигналу з приймальним пристроєм», на загальну суму 17,6 млн грн (кошти перераховані в повному обсязі).

За наявною інформацією, під час складання та погодження технічних вимог і специфікації за вищевказаним договором, службові особи ТОВ «КРП-3» у змові з представниками КП «Інфо-Рада-Дніпро» Дніпровської міської ради завищили вартість апаратури для передавання радіосигналу з приймальним пристроєм, що спричинило збитки бюджету на суму понад 2 млн грн

Також було зазначено, що підприємству ТОВ «КРП-3» до підписання договору 31.07.2023 року анульовано єдиний податок. Згідно підписаного договору № 09/08-1 від 09.08.2023 року ТОВ «КРП 3» діє на підставі статуту, та є платником єдиного податку 3 групи за ставкою 5%, тим самим внесли завідомо неправдиві відомості та підробили документи.

Однак, на момент отримання коштів за товар у підприємства ТОВ «КРП-3» недійсний єдиний податок і вони повинні сплатити ПДВ у розмірі 2 948 573 грн від загальної суми отриманих бюджетних коштів 17 691 440 грн.

Крім того, зазначено, що після анулювання підприємству ТОВ «КРП-3» єдиного податку з 31.07.2023 року були здійснені транзакції з оплати КП «Інфо-Рада-Дніпро» ДМР по іншим договорам, а саме:

01.08.2023 р. - по договору № 24/07-3 від 24.07.2023 р. - 173 750 грн.;

01.08.2023 р. - по договору № 24/07-3 від 24.07.2023 р. - 238 020 грн.;

05.08.2023 р. - по договору № 28/07-1 від 28.07.2023 р. - 625 000 грн.;

05.08.2023 р. - по договору № 28/07-2 від 28.07.2023 р. - 842 850 грн.;

05.08.2023 р. - по договору № 28/07-2 від 28.07.2023 р. - 527 375 грн.;

05.08.2023 р. - по договору № 28/07-1 від 28.07.2023 р. - 2 098 750 грн.

Сума отриманих бюджетних коштів за іншими договорами становить 4 505 745 грн., з яких ТОВ «КРП-3» повинно було сплатити ПДВ у розмірі 750 957,5 грн.

Отже, загальна сума отриманих бюджетних коштів від КП «Інфо-Рада-Дніпро» Дніпровської міської ради після 31.07.2023 року, в період коли підприємству було анульовано єдиний податок, становить 22 197 185 грн., з яких ТОВ «КРП-3» повинно було сплатити ПДВ у розмірі 3 699 530,8 грн.

Зазначено, що ТОВ «КРП-3» частину грошових коштів (близько 4 млн грн), яку отримали від КП «Інфо-Рада-Дніпро» Дніпровської міської ради перерахували в адресу підконтрольних підприємств, а саме: ТОВ «Ай Ті Сервіс Груп» (код 39719320), ТОВ ВФ «Сервіс» (код 25021641).

Досудовим розслідуванням зазначено, що з метою здійснення протиправної діяльності ТОВ «Ай Ті Сервіс Груп», ТОВ ВФ «Сервіс» використовують підконтрольні СГД, а саме: ТОВ «Сева-Трейд» (код 35861983), ПП «Кисет» (код 31655506, нова назва ПП «Піонес»), ТОВ «Квертус» (код 41112077), ПП «Відродження» (код 21922399), ТОВ «Системи Безпеки ВВК» (код 32406126, нова назва ТОВ «Бігбудстрой»), ТОВ «Реактивні Дрони» (код 44032540) та ТОВ «Міксстіл» (код 40705164), які також є переможцями тендерних торгів та уклали договори з КП «Інфо-Рада-Дніпро» ДМР.

Оперативним шляхом було зазначено, що службові особи ТОВ «КРП-3», ТОВ «Ай Ті Сервіс Груп», ТОВ ВФ «Сервіс» та підконтрольні їм СГД, з метою подальшого привласнення бюджетних коштів, переведенням їх в готівку та розподілом між усіма учасниками протиправного механізму, використовують підконтрольні ФОП, а саме: ФОП ОСОБА_11 (іпн НОМЕР_2 ), ФОП ОСОБА_12 (іпн НОМЕР_3 ), ФОП ОСОБА_13 (іпн НОМЕР_4 ), ФОП ОСОБА_14 (іпн НОМЕР_5 ), ФОП ОСОБА_15 (іпн НОМЕР_6 ), ФОП ОСОБА_16 (іпн НОМЕР_7 ), ФОП ОСОБА_17 (іпн НОМЕР_8 ), ФОП ОСОБА_18 (іпн НОМЕР_9 ), ФОП ОСОБА_19 (іпн НОМЕР_10 ),ФОП ОСОБА_20 (іпн НОМЕР_11 ), ФОП ОСОБА_21 (іпн НОМЕР_12 ), ФОП ОСОБА_22 (іпн НОМЕР_13 ), ФОП ОСОБА_23 (іпн НОМЕР_14 ), ФОП ОСОБА_24 (іпн НОМЕР_15 ), ОСОБА_25 (іпн НОМЕР_16 ), ФОП ОСОБА_10 (іпн НОМЕР_17 ).

В рамках досудового розслідування скеровано доручення в порядку ст. 40 КПК України до Управління Служби безпеки України у Дніпропетровській області для встановлення місцезнаходження фінансово - господарських документів, фактичного проживання директорів, бухгалтерів, службових осіб ТОВ «КРП-3, ТОВ «Ай Ті Сервіс Груп», ТОВ ВФ «Сервіс», КП «Інфо-Рада-Дніпро» ДМР.

В рамках вказаного кримінального провадження 30.09.2024 року, на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 26.09.2024 № 761/35561/24, провадження № 1-кс/761/23687/2024, в період часу з 07 год. 30 хв. до 07 год. 58 хв., проведено обшук за місцем проживання головного бухгалтера ТОВ ВФ «Сервіс» () ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено: мобільний телефон IPHONE 11 зеленого кольору IMEI НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

30.09.2024 року вищевказаний мобільний телефон визнано речовим доказами у кримінальному провадженні відповідною постановою детектива другого відділу детективів Підрозділу детективів із розслідування кримінальних проваджень у податковій сфері Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_26

08.10.2024 року (клопотання датоване 08.10.2024 року) прокурор другого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтриманням публічного обвинувачення Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_8 звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва з клопотанням про накладення арешту на майно, тимчасово вилучене 30 вересня 2024 року під час проведення обшуку за місцем проживання головного бухгалтера ТОВ ВФ «Сервіс» () ОСОБА_9 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: мобільний телефон IPHONE 11 зеленого кольору IMEI НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 17.10.2024 року вказане клопотання прокурора задоволено.

Колегія суддів погоджується з таким висновком слідчого судді з огляду на наступне.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II).

Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A N 52).

Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A N 98).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону.

При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на вищевказане майно для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт, зокрема з`ясувати правову підставу для арешту, що має бути викладена у клопотанні та відповідати вимогам закону.

Колегія суддів вбачає, що наведені в клопотанні доводи про накладення арешту на вищевказане майно, перевірялись судом першої інстанції, досліджено матеріали судового провадження, а також з`ясовані обставини, які мають значення при вирішенні питання щодо арешту майна і приходить до висновку, що вказаних доводів цілком достатньо для підтвердження наявності підстав накладення арешту на майно.

Прокурор повинен був зібрати та надати слідчому судді достатні на даному етапі досудового розслідування докази на підтвердження висновку про відповідність майна ознакам речових доказів.

Як вбачається зі змісту клопотання, прокурор зазначив обставини вчинення кримінальних правопорушень та надав достатню на його думку кількість доказів, що підтверджують необхідність у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, всупереч доводам представника.

Вказана позиція сторони обвинувачення логічно узгоджується з фактичними обставинами кримінальних проваджень та попередньою кваліфікацією вчинених кримінально-протиправних діянь.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як свідчать матеріали, надані до суду апеляційної інстанції, на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси юридичної особи з метою збереження речових доказів, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що матеріали судового провадження переконливо свідчать про те, що майно, на яке прокурор просить накласти арешт, в рамках даного кримінального провадження, відповідає критеріям ч. 1 ст. 170 КПК України, оскільки стороною обвинувачення доведено їх відповідність ознакам ст. 98 КПК України. Вказане в своїй сукупності слугує підставами для застосування обмежувальних заходів в даному кримінальному провадженні.

Що стосується доводів представника викладених в його апеляційній скарзі, проти зазначення в оскаржуваній ухвалі неправдивих відомостей про ТОВ «КВЕРТУС», який не є суб`єктом вказаного кримінального провадження, а зазначене суттєво може впливати на ділову репутацію юридичної особи, то колегія суддів вважає за необхідне вказати наступне.

Зі змісту ухвали слідчого судді вбачається, що в мотивувальній частині ухвали при зазначені відомостей про ТОВ «КВЕРТУС» викладено щодо вказаної юридичної особи обставини якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, а саме обставини, які перевіряються органом досудового розслідування. А в самій ухвалі слідчим суддею будь-яких висновків щодо можливих кримінальних правопорушень службових осіб товариства не зроблено, тому доказів негативних наслідків для апелянта в контексті доводів апеляційної скарги колегією суддів не встановлено.

Істотних порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді не встановлено та не вбачаються такі і зі змісту апеляційної скарги.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що рішення суду прийнято у відповідності до вимог закону, а тому ухвалу слідчого судді необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 170, 171, 173, 309, 376,404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 17 жовтня 2024 року, якою задоволено клопотання прокурора другого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтриманням публічного обвинувачення Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_8 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000900, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 серпня 2023 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 191 КК України та накладено арешт на майно, тимчасово вилучене 30 вересня 2024 року під час проведення обшуку за місцем проживання головного бухгалтера ТОВ ВФ «Сервіс» () ОСОБА_9 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: мобільний телефон IPHONE 11 зеленого кольору IMEI НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - залишити без змін, а апеляційну скаргу представника ТОВ «КВЕРТУС» - адвоката ОСОБА_6 , -залишити без задоволення.

Ухвала апеляційного суду є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

СУДДІ:

_____________________ ______________________ ____________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4