Справа № 358/931/20 Провадження № 1-кс/358/15/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2024 року м. Богуслав

Слідчий суддя Богуславського районного суду Київської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянув у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Богуславського ВП Миронівського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_4 від 20.08.2020 про закриття кримінального провадження № 0000030 від 20.08.2020 року,-

В С Т А Н О В И В:

01.09.2020 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Богуславського районного суду Київської області із даною скаргою.

Протоколом автоматизованого розподілу від 10.09.2020 головуючим суддею визначений ОСОБА_5 . Останнім скарга по суті не розглянута.

25.06.2024 р. по справі на підставі розпорядження № 123 керівника апарату суду здійснений повторний автоматизований розподіл справи у зв`язку із звільненням судді ОСОБА_5 рішенням ВРП від 18.06.2024 р. на підставі п. 3 ч. 6 ст. 126 Конституції України.

25.06.2024 згідно протоколу повторного автоматичного визначення слідчого судді, слідчим суддею визначено ОСОБА_1 .

В судове засідання заявник не з`явився, про дату, час та місце слухання скарги повідомлений належним чином, заяв та клопотань від нього не надходило.

Дослідив скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до ст.9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий розгляд справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя. Між тим, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватись належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як вбачається з матеріалів справи, скаржнику було відомо про розгляд справи судом, що стверджується поштовими повідомлення про отримання кореспонденції. Ухилення від участі у судових засіданнях суд розцінює як зловживання скаржником своїми процесуальними правами.

Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Однак, на думку слідчого судді, сама поведінка скаржника, який є обізнаним про строки розгляду його скарги судом, вказує на небажання приймати участь в судовому засіданні з розгляду його скарги, а лише затягує строк розгляду скарги, встановлений діючим законодавством.

Відповідно до ч. 1ст.26 КПК Українисторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на той факт, що участь скаржника при розгляді даної категорії справ є обов`язковою, однак останній, будучи повідомленим у встановленому діючим КПК порядку про дату та час розгляду скарги, в судове засідання не з`явився, слідчий суддя позбавлений можливості з`ясувати чи підтримує скаржник на сьогодні свою скаргу та розглянути скаргу по суті.

Слідчий суддя зазначає, що норми КПК України не містять вказівки щодо дій слідчого судді у разі неявки особи, яка звернулась зі скаргою, на засідання з розгляду такої скарги, оскільки КПК України, крім вимоги щодо обов`язкової участі скаржника, питання дій суду в разі його неявки не регламентує.

Відповідно до ч.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

П.15 ч.1 ст.7 КПК України встановлено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься: змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Узагальнюючи практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування, зокрема, щодо дотримання строків розгляду таких скарг, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ, у листі від 01.01.2017 року зазначив, що у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності скаржника, який заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися з такою скаргою в суд.

Разом з цим, виходячи з аналізу загальних засад кримінального процесуального законодавства можна зробити висновок про те, що неявка без поважної причини скаржника, свідчить про фактичне не підтримання заявленої ним скарги, та не доведення викладених у скарзі обставин, що в свою чергу має оцінюватись як підстава для залишення скарги без розгляду.

На підставі викладеного, беручи до уваги, що скаржник в судове засідання не з`явився, що таким чином свідчить про не підтримання останнім заявленої скарги, слідчий суддя приходить до висновку про залишення скарги без розгляду.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.303, 306, 372 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Богуславського ВП Миронівського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_4 від 20.08.2020 про закриття кримінального провадження № 0000030 від 20.08.2020 року,- залишити без розгляду.

Копію ухвали про залишення скарги без розгляду надіслати для відома скаржнику.

Роз`яснити скаржнику право на повторне звернення до суду з такою скаргою.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1