Справа №567/47/25
Провадження №1-кп/567/62/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2025 року м. Острог

Острозький районний суд Рівненської області у складі:

головуючий суддя - ОСОБА_1

секретар - ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

представника потерпілого 3 державного пожежно -рятувального загону

Головного управління Державної служби надзвичайних ситуацій України в Рівненській області ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_6

провівши підготовче судове засідання у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, -

встановив:

В Острозький районний суд Рівненської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України.

У зазначеному кримінальному провадженні відносно обвинуваченого ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Ухвалою суду від 07.01.2025р. у вказаному провадженні призначено підготовче судове засідання.

Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_6 в підготовчому судовому засіданні подав клопотання про повернення обвинувального акта прокурору, посилаючись на порушення, на його думку, вимог п.9 ч.2 ст.291 КПК України, оскільки обвинувальний акт, який був вручений обвинуваченому ОСОБА_5 не містить дати його складання та затвердження. При цьому зазначена інформація про складання та затвердження обвинувального акту відсутня також у реєстрі матеріалів досудового розслідування. Одночасно вважає, що реєстр матеріалів досудового розслідування складений з порушенням вимог ч.2 ст.109 КПК України, оскільки не містить відомостей про те, що у кримінальному провадженні приймались ухвали слідчим суддею Рівненського апеляційного суду про надання дозволу на проведення негласної слідчої (розшукової) дії, разом з тим в реєстрі наявна інформація про таку процесуальну дію як "долучення результатів НСРД" (№38). За вказаних обставин просить повернути обвинувальний акт прокурору.

Обвинувачений ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні підтримав клопотання свого захисника, разом з тим пояснив, що 06.01.2025 року йому було вручено та він отримав обвинувальний акт у даному кримінальному провадженні, про що була складена відповідна розписка.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні заперечила проти задоволення клопотання захисника про повернення обвинувального акту та просила відмовити у його задоволенні, вказуючи на безпідставність та необґрунтованість вказаного клопотання. Зазначила, що обвинувальний акт відповідає вимогам ст.291 КПК України, а відсутність дати його складення та затвердження у примірнику, що був вручений обвинуваченому, вважає несуттєвим порушенням вимог кримінального процесуального закону та формальною невідповідністю, що не перешкоджає суду призначити судовий розгляд. Окрім того, обвинувачений особисто отримав обвинувальний акт 06.01.2025р., що підтверджується розпискою про отримання копії обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування. Також вказує, що єдиним процесуальним документом, що підлягає дослідженню судом під час підготовчого судового засідання є обвинувальний акт, при цьому додатки до обвинувального акту не можуть бути предметом судового контролю під час підготовчого судового засідання, а тому наявність недоліків у реєстрі матеріалів досудового розслідування не може бути підставою для повернення обвинувального акту. За вказаних обставин просить призначити справу до судового розгляду, вважає, що судовий розгляд слід здійснювати у відкритому судовому засіданні, за участю сторін кримінального провадження та одночасно просить зобов`язати Рівненський районний відділ № 1 філії ДУ «Центр пробації» у Рівненській області скласти та надати суду досудову доповідь щодо обвинуваченого ОСОБА_5 .

Представник потерпілого ОСОБА_4 підтримав думку прокурора, не заперечував щодо призначення справи до судового розгляду, клопотань пов`язаних з підготовкою справи до судового розгляду не заявив.

Аналізуючи доводи захисника стосовно наявності підстав для повернення обвинувального акту прокурору та вирішуючи питання щодо їх обґрунтованості, суд виходить з наступного.

Виходячи зі змісту ст.ст.291, 314 КПК України єдині процесуальні документи, що підлягають дослідженню судом під час підготовчого судового засідання є обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, відповідність яких вимогам кримінального процесуального закону має перевіряти суд.

При цьому, суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України, тобто за наявності таких порушень вимог процесуального закону, які перешкоджають призначенню судового розгляду і не можуть бути усунені під час судового розгляду.

Відповідно до ч.4 ст.110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у статті 291 цього Кодексу.

У ст.291 КПК України встановлюються такі вимоги щодо обвинувального акту - обвинувальний акт складається слідчим, дізнавачем, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт може бути складений прокурором, зокрема, якщо він не погодиться з обвинувальним актом, що був складений слідчим, дізнавачем.

Обвинувальний акт має містити такі відомості: 1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; 2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3-1) анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; 5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; 6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; 7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; 8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); 8-1) розмір пропонованої винагороди викривачу; 9) дату та місце його складення та затвердження.

Обвинувальний акт підписується слідчим, дізнавачем та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.

До обвинувального акта додається:

1) реєстр матеріалів досудового розслідування;

2) цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування;

3) розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування (крім випадку, передбаченого частиною другою статті 297-1 цього Кодексу);

4) розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного;

5) довідка про юридичну особу, щодо якої здійснюється провадження, у якій зазначаються: найменування юридичної особи, її юридична адреса, розрахунковий рахунок, ідентифікаційний код, дата і місце державної реєстрації.

Надання суду інших документів до початку судового розгляду забороняється.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що одним з організаційно-розпорядчих питань, що вирішуються судом під час підготовчого судового засідання при визначені можливості призначення обвинувального акту до судового розгляду, є питання відповідності обвинувального акту вимогам кримінального процесуального законодавства. При цьому оскільки вимоги до обвинувального акту встановлюються лише положеннями ст.291 КПК України, то суд під час підготовчого судового засідання здійснює перевірку обвинувального акту на предмет відповідності тільки цим положенням.

Оцінюючи доводи сторони захисту в частині аргументів про те, що примірник обвинувального акту, який був вручений обвинуваченому не містить дати його складення та затвердження, суд звертає увагу на наступне.

Як встановлено з матеріалів кримінального провадження, обвинувальний акт щодо обвинувачення ОСОБА_5 , який надійшов на розгляд до суду складено і підписано слідчим ОСОБА_7 та затверджено прокурором ОСОБА_3 , із зазначенням дати його складення та затвердження 06.01.2025р., до обвинувального акта додано усі передбачені кримінальним процесуальним законом додатки, зокрема, розписку про отримання підозрюваним ОСОБА_5 та його захисником копій обвинувального акта, реєстру матеріалів досудового розслідування та цивільного позову. Також обвинувальний акт містить усі відомості, які передбачені п.1-9 ч.2 ст.291 КПК України, зокрема: виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення відповідної статті КК України та формулювання обвинувачення.

Згідно долученої до обвинувального акту розписки встановлено, що ОСОБА_5 та його захиснику було вручено копію обвинувального акту і реєстру матеріалів досудового розслідування та цивільного позову 06.01.2025р., будь-яких зауважень чи скарг з цього приводу в розписці не зазначено.

Суд вважає слушними доводи прокурора про те, що обвинувальний акт було складено і затверджено 06.01.2025р. та того ж дня вручено обвинуваченому, що підтверджується відповідними відмітками про дату його складання та затвердження посвідченими підписами слідчого та прокурора та долученими доказами, а тому підстави ставити під сумнів дату його складення, затвердження та отримання обвинуваченим відсутні.

Окрім того, факт отримання ОСОБА_5 обвинувального акту і реєстру матеріалів досудового розслідування та цивільного позову 06.01.2025р., тобто в день його складення та затвердження, підтвердив в підготовчому судовому засіданні також сам обвинувачений.

За вказаних обставин, на переконання суду, не зазначення дати затвердження врученої обвинуваченому копії обвинувального акту, із врахуванням відсутності недоліків в самому обвинувальному акті та з урахуванням підтвердження дати її отримання обвинуваченим, не є підставою для повернення обвинувального акту прокурору та не свідчить про порушення прав обвинуваченого на захист чи не обізнаність обвинуваченого із суттю обвинувачення, що є важливою передумовою забезпечення права на справедливий судовий розгляд.

Відповідно до ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обгрунтування стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Завдання суду є створення необхідних умов для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно п.1 ч.4 ст.291 КПК України до обвинувального акту додається реєстр матеріалів досудового розслідування, що є відповідно невід`ємною обов`язковою частиною обвинувального акту.

Реєстр матеріалів досудового розслідування, як процесуальний документ фіксування кримінального провадження є інформаційним додатком до обвинувального акту, який містить відомості про рух утворення доказової бази обвинувачення, засоби одержання доказової інформації та забезпечення кримінального провадження.

Обґрунтовуючи своє клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, захисник посилається на те, що реєстр матеріалів досудового розслідування не містить усіх необхідних реквізитів процесуальних дій, проведених під час досудового розслідування та реквізитів процесуальних рішень, прийнятих під час досудового розслідування.

Вказані твердженням захисника про те, що реєстр матеріалів досудового розслідування не містить усіх необхідних реквізитів процесуальних дій, проведених під час досудового розслідування та реквізитів процесуальних рішень, прийнятих під час досудового розслідування, зокрема про складення обвинувального акта та постановлення ухвали слідчим суддею про проведення негласної слідчої (розшукової) дії, на думку суду, також не є підставою для повернення прокурору обвинувального акту, оскільки дані обставини не є істотними порушеннями вимог КПК України, які б погіршували становище обвинуваченого чи суттєвим чином обмежували його права.

Разом з тим, на стадії підготовчого провадження, за відсутності матеріалів кримінального провадження, суд позбавлений можливості перевірити законність проведення таких негласних слідчих (розшукових) дій та надати оцінку відповідним доказам зібраним в ході проведення таких слідчих дій (в разі їх наявності), та оцінка відповідних доказів може бути здійснена виключно в ході судового розгляду у разі прийняття судом відповідного рішення про дослідження таких доказів, в тому числі матеріалів НСРД.

Водночас, суд вважає за необхідне зазначити, що доводи, викладенні захисником, безумовно підлягають оцінці при дослідженні судом доказів під час ухвалення остаточного рішення суду за наслідками розгляду кримінального провадження, так як можуть впливати на оцінку досліджуваних доказів з точки зору їх належності та допустимості.

Окрім того, оцінка додатків до обвинувального акту не входить в обсяг питань, які перевіряються судом при вирішенні відповідності обвинувального акта положенням ст.291 КПК України.

Істотних порушень кримінального процесуального закону, які могли б перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, згідно положень ст.412 КПК України, на цій стадії судового провадження, без дослідження доказів у взаємозв`язку з іншими доказами, суд не вбачає.

Відповідно до ч.3 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення, зокрема, про повернення обвинувального акту, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу.

З огляду на зазначене, оскільки п.3 ч.3 ст.314 КПК України визначає можливість повернення обвинувального акта як право, а не обов`язок суду, то підставою для такого повернення не може слугувати будь-яка його невідповідність вимогам КПК України, а лише та, яка дійсно перешкоджає призначенню судового розгляду, і в кожному конкретному випадку суд має перевірити чи дійсно створює перешкоди для судового розгляду певна невідповідність та недоліки обвинувального акту вимогам КПК України.

Така правова позиція також міститься у Постанові Верховного Суду від 26.06.2018 року у справі № 520/8135/15-к.

Аналіз положень ст.ст.314, 315 КПК України дає можливість суду зробити висновок, що основним завданням підготовчого судового засідання у кримінальному провадженні є вирішення організаційно-розпорядчих питань, які пов`язані виключно з підготовкою справи до розгляду по суті з тією метою, щоб судовий розгляд у кримінальному провадженні здійснювався ефективно, оперативно та у відповідності до завдань кримінального провадження, що визначені у ст.2 КПК України. Тобто, під час підготовчого судового засідання, за винятком окремих випадків (надходження угоди у кримінальному провадженні або наявність чітко визначених підстав для закриття кримінального провадження), суд не має права досліджувати докази та на основі них встановлювати, підтверджувати чи спростовувати у будь-який спосіб обставини та факти, що викладені в обвинувальному акті, стосуються суті обвинувачення чи в будь-якій інший спосіб вдаватися до вирішення питань, які стосуються розгляду обвинувачення по суті.

Оцінка фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, доказів та правової кваліфікації кримінального правопорушення, визначеного обвинувальним актом, здійснюються та вирішуються виключно на стадії судового розгляду та оформлюються відповідним судом рішенням.

Посилання захисника на недоліки реєстру матеріалів досудового розслідування, не передбачені законодавцем як підстава для повернення обвинувального акту. В обвинувальному акті, відповідно до положень ст.291 КПК України, викладено фактичні обставини кримінального правопорушення, які на момент закінчення досудового розслідування встановлені органом досудового розслідування, надано правову кваліфікацію кримінального правопорушення, та чітко і конкретно сформульовано обвинувачення, що інкримінується ОСОБА_5 .

Отже, із наданого суду обвинувального акту та доданого до нього реєстру матеріалів досудового розслідування, не вбачається суттєвих та очевидних підстав для його повернення прокурору. Даний обвинувальний акт містить усі відомості, що передбачені ч.2 ст.291 КПК України. Також, даний обвинувальний акт підписано слідчим, який його склав, із зазначенням дати складення, та затверджено прокурором із зазначенням дати затвердження.

До обвинувального акту додано усі необхідні додатки, що передбачені ч.4 ст.291 КПК України.

Суд вважає, що посилання сторони захисту на необхідність повернення обвинувального акту прокурору за таких підстав є необґрунтованим, оскільки зазначені обставини не можуть бути підставою для повернення обвинувального акту та не є перешкодою для призначення судового розгляду.

Одночасно суд звертає увагу на те, що підстави для повернення обвинувального акту не можуть тлумачитися та застосовуватися з надмірним формалізмом, оскільки останній може призвести не тільки до безпідставного повернення обвинувального акту, але і до затягування розгляду кримінального провадження, що також є неприпустимим для прав та інтересів обвинуваченого і потерпілого.

З огляду на вищезазначене суд дійшов висновку, що стороною захисту не наведено, а судом не встановлено такої невідповідності обвинувального акта вимогам КПК України, яка б слугувала беззаперечною підставою для його повернення прокурору.

За таких обставин, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання захисника про повернення обвинувального акту прокурору та вважає що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду.

Враховуючи, що підстав для закриття провадження згідно ст.284 КПК України не вбачається, підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено, проти відкритого судового розгляду провадження учасники судового розгляду не заперечили, суд вважає за можливе призначити судовий розгляд кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, у відкритому судовому засіданні з участю прокурора, представника потерпілого, обвинуваченого та його захисника.

Під час підготовчого судового засідання з`ясовано питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді.

Відповідно до ст.314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду. Досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.

Беручи до уваги те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні нетяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі, та з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, суд вважає за необхідне доручити складання досудової доповіді відносно обвинуваченого ОСОБА_5 Рівненському районному відділу № 1 філії ДУ «Центр пробації» у Рівненській області.

Разом з обвинувальним актом до суду надійшов цивільний позов, поданий представником потерпілого 3 державного пожежно - рятувального загону Головного управління Державної служби надзвичайних ситуацій України в Рівненській області до обвинуваченого ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Вивчивши поданий позов, суд приходить до висновку про наявність підстав для прийняття його до спільного розгляду з кримінальним провадженням по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України з наступних підстав.

Відповідно до п.10 ст.56 КПК України потерпілий має право протягом кримінального провадження на відшкодування завданої кримінальним правопорушенням шкоди в порядку, передбаченому законом.

Відповідно до ч.1 ст.128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Згідно з ч.1 ст.61 КПК України цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової шкоди, та яка в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила цивільний позов.

Відповідно до положень ч.4 ст.128 КПК України форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.

Позов підсудний Острозькому районному суду Рівненської області, поданий з додержанням вимог ст.128 КПК України, ст.ст.175-177 ЦПК України та відповідно до ст.ст.127-129 КПК України підлягає розгляду разом з кримінальним провадженням.

Отже, враховуючи, що в даному провадженні судовий розгляд не розпочато, а представник потерпілого вважає, що кримінальним правопорушенням 3-у державному пожежно-рятувальному загону Головного управління Державної служби надзвичайних ситуацій України в Рівненській області завдано шкоду, суд вбачає фактичні та правові підстави для прийняття до розгляду заявленого цивільного позову.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.61, 128, 314-316 КПК України, -

ухвалив:

В задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 про повернення обвинувального акту прокурору відмовити.

Призначити кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України до судового розгляду.

Прийняти до спільного розгляду з кримінальним провадженням по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, цивільний позов 3 державного пожежно - рятувального загону Головного управління Державної служби надзвичайних ситуацій України в Рівненській області до ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Кримінальне провадження розглянути у відкритому судовому засіданні в приміщенні Острозького районного суду Рівненської області (м.Острог, вул.Східна, 82) об 11 год. 11 березня 2025 року.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

В судове засідання викликати: прокурора, представника потерпілого, обвинуваченого та його захисника.

Зобов`язати Рівненський районний відділ № 1 філії ДУ «Центр пробації» у Рівненській області (м.Рівне, вул.Словацького, 7, індекс 33028) скласти та надати суду в строк до 11 березня 2025 року досудову доповідь про обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 .

Забезпечення виконання ухвали в частині складання досудової доповіді доручити начальнику Рівненського районного відділу № 1 філії ДУ «Центр пробації» у Рівненській області.

Роз`яснити обвинуваченому, що йому надається можливість брати участь у підготовці досудової доповіді. Участь особи у підготовці досудової доповіді полягає у наданні персоналу органу пробації інформації, необхідної для підготовки такої доповіді.

Роз`яснити представнику органу пробації, що його права і обов`язки визначені ст.72-1 КПК України, Законом України «Про пробацію».

Досудова доповідь повинна відповідати положенням ч.3 ст.9 Закону України «Про пробацію».

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду оголошено 19.02.2025 року о 09 год.

Суддя Острозького районного судуОСОБА_1