Провадження №1-кс/369/3400/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.11.2024 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , ознайомившись із матеріалами скарги адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, -

В С Т А Н О В И В:

22 листопада 2024 року адвокат ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області на бездіяльність слідчого. Водночас, представник скаржника порушує питання про поновлення процесуального строку на подання скарги на бездіяльність слідчого. Клопотання обґрунтоване тим, що у скаржника відсутня юридична освіта, досвід у складенні процесуальних документів, а також розуміння процесу розгляду справ.

Вивчивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя вважає, що скарга підлягає поверненню з наступних підстав.

Так, згідно ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Згідно з положеннями ст. 115 КПК України строки, встановлені цим Кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Строки можуть визначатися вказівкою на подію. При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Як слідує з Узагальнення Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», беручи до уваги положення ч. 1 ст. 214 КПК України, згідно з якою внесення відомостей до ЄРДР здійснюється не пізніше 24 годин після подання заяви, а також положення ч. 5 ст. 115 КПК України, відповідно до якої при обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк, десятиденний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, у який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей.

Відповідно до положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

З положень ст. 26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Слідчим суддею також враховано, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Зі змісту та матеріалів скарги вбачається, що 18.06.2024 року по вул. Сергія Кряченка 24, с. Гатне, Фастівського району, Київської області трапилася дорожньо-транспортна пригода за участю ОСОБА_3 , який керував велосипедом марки «Титан Арена» та громадянки ОСОБА_4 , яка керувала автомобілем марки «Dodge Journey» державний номерний знак НОМЕР_1 . За результатами ДТП складено протокол огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 18.06.2024 року.

У результаті ДТП ОСОБА_3 було госпіталізовано бригадою Швидкої медичної допомоги та доставлено до травм-пункту Боярської лікарні, де було накладено гіпсову імобілізацію. У подальшому 29.06.2024 ОСОБА_3 встановлено діагноз - перелом в/3 лівої в/г кіски зі зміщенням.

02.07.2024 року слідчим відділення розслідування злочинів загально-кримінальної спрямованості слідчого відділу Фастівського районного управління поліції ГУНП в Київській області майором поліції ОСОБА_5 направлено лист №5902/1700/109/00/24 з матеріалами ЄО № 2807 про відсутність складу кримінального правопорушення та перенаправлення на адміністративний розгляд начальникові ВП № 1 Фастівського РУП ГУ НП в Київській області

19.08.2024 року працівниками поліції у ОСОБА_3 були відібрані письмові пояснення, щодо подій, які відбулися 18.06.2024 року, у яких останній вказував про власну невинуватість та просив внести відомості до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за фактом вчинення ДТП.

20.08.2024 року начальником слідчого відділу Фастівського РУП ГУНП у Київській області направлено лист від 20.08.2024 року про відсутність складу кримінального правопорушення та перенаправлення на адміністративний розгляд начальникові ВП № 1 Фастівського РУП ГУ НП в Київській області із зазначенням про передачу матеріалів ЄО № 2807.

У подальшому 26.08.2024 року старшим інспектором ВРПП Фастівського РУП ГУ НП у Київській області складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 681800 стосовно ОСОБА_3 щодо вказаної ДТП.

Так, 21 листопада 2024 року адвокат ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 звернувся до суду з скаргою на бездіяльність слідчого, у якій зокрема просить, визнати протиправною бездіяльність компетентної особи (слідчого) відділу поліції № 1 Фастівського РУП ГУ НП в Київській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР стосовно дорожньо-транспортної пригоди, що сталась 18.06.2024 по вулиці Сергія Кряченка 24, с. Гатне, Фастівського району, Київської області; зобов`язати компетентну особу (слідчого) відділу поліції № 1 Фастівського РУП ГУ НП в Київській області внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення стосовно дорожньо-транспортної пригоди, що сталась 18.06.2024 по АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Так, у матеріалах справи міститься копія пояснень ОСОБА_3 датовані 19 серпня 2024 року, таким чином оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей до ЄРДР за вище згаданою заявою до слідчого судді могло мати місце протягом 10 днів з дня отримання такої заяви уповноваженою особою ВП № 1 Фастівського РУП ГУ НП в Київській області.

Таким чином, перебіг строку на оскарження бездіяльності слідчого відповідно до кримінального процесуального закону розпочався 20.08.2024 року.

В той же час, представник скаржника тільки 21.11.2024 року звернувся до слідчого судді із цією скаргою, вже після спливу 10-денного строку для її подання.

Разом з тим, адвокат ОСОБА_2 просить поновити строк на оскарження бездіяльності слідчого.

Слідчий суддя зважає на те, що ст. 116 КПК передбачає, що процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки, а вимоги ст. 117 КПК зобов`язують слідчого суддю поновити за клопотанням заінтересованої особи процесуальний строк, пропущений із поважних причин.

Розглядаючи питання поважності пропуску строків звернення зі скаргою, слідчий суддя виходить з того, що поновлення пропущеного строку в даному випадку буде не лише порушенням принципу правової визначеності, а й принципу добросовісності виходячи з такого.

Представник скаржника мотивуючи поважність причин пропуску процесуального строку вказує, що у скаржника відсутня юридична освіта, досвід у складенні процесуальних документів, а також розуміння процесу розгляду справ. Однак, як вбачається з матеріалів скарги ОСОБА_3 був повідомлений про процесуальні діяння слідчого, йому було відомо й про складення відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 681800, який було складено за результатами розслідування ДТП, яка відбулася 18.06.2024 року, у якому ОСОБА_3 виклав власні пояснення.

Із системного аналізу норм КПК слідує, що під поважними причинами пропуску звернення до суду слід розуміти лише ті обставини, які не залежали від волі особи і об`єктивно перешкоджали чи унеможливлювали своєчасне звернення особи до суду у встановлений КПК строк.

Під поважними причинами пропущення процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати заяву у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала заяву про перегляд судових рішень, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Такий висновок узгоджується із позицією Верховного Суду України, висловленою у постанові від 13.07.2017 по справі № 5-117кс(15)17.

Підстави пропуску строку на оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання скарги, проте такого слідчим суддею не встановлено.

За таких обставин, враховуючи тривалість пропуску строку, можливість настання негативних наслідків його відновлення для інших осіб, слід виходити також з того, що у цій справі відсутні достатні правові підстави для поновлення строків для оскарження бездіяльності слідчого і відсутнє обґрунтоване виправдання втручання у принцип юридичної визначеності, а натомість таке поновлення свідчатиме про його порушення, як і не встановлено, що скаржник діє сумлінно для того, щоб ефективно реалізувати своє право.

В той же час, при ознайомленні з поданою скаргою, слідчий суддя не знаходить поважних причин пропуску процесуального строку, які б унеможливили ОСОБА_3 реалізувати своє право на подання скарги у встановлений чинним законодавством строк.

За таких обставин, слідчий суддя не вбачає підстав для поновлення пропущеного строку на оскарження бездіяльності, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Враховуючи, що скаргу подано з порушенням процесуального строку для її подання, а слідчий суддя не вбачає підстав для його поновлення, а відтак, на підставі наведеного слідчий суддя дійшов висновку, що подана скарга підлягає поверненню особі, яка її подала.

Керуючись ст. 303, 304, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про поновлення строку на оскарження бездіяльності слідчого - залишити без задоволення.

Скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого - повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали про повернення скарги, скаргу та додані до скарги документи невідкладно надіслати заявнику.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_6