1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/257/25 1-кс/335/160/2025
14 січня 2025 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Запоріжжі скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Запорізької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинене кримінальне правопорушення,
07.01.2025 на розгляд слідчому судді надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Запорізької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення після отримання заяви про вчинене кримінальне правопорушення.
Скарга вмотивована тим, що 26.12.2024 та 29.12.2024 ОСОБА_3 звернувся до Запорізької обласної прокуратури із заявами про вчинені стосовно нього кримінального правопорушення секретарем судового засідання Ленінського районного суду м. Запоріжжя. В порушення приписів ст. 214 КПК України повідомлені ним відомості уповноваженими особами Запорізької обласної прокуратури до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені, досудове розслідування не розпочате.
З огляду на викладене, заявник просить зобов`язати уповноважених осіб Запорізької обласної прокуратури внести повідомлені ним в заявах про вчинені кримінальні правопорушення від 26.12.2024 та 29.12.2024 відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Ухвалою слідчого судді від 07.01.2025 відкрито провадження за скаргою, призначено судове засідання для її розгляду, витребувано із Запорізької обласної прокуратури інформацію щодо прийнятого рішення за результатами розгляду заяв ОСОБА_3 про вчинене кримінальне правопорушення від 26.12.2024 та 29.12.2024, копії зазначених заяв (повідомлень) про вчинене кримінальне правопорушення.
13.01.2025 Запорізькою обласною прокуратурою надані витребуванні слідчим суддею відомості та матеріали.
Заявник, який приймав участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції з ДУ «Запорізький слідчий ізолятор», підтримав подану ним скаргу та просив її задовольнити.
Прокурор в судове засідання не прибув, подавши письмові заперечення на скаргу та заяву про розгляд скарги за його відсутності.
Заслухавши думку заявника, дослідивши матеріали скарги та матеріали, надані Запорізькою обласною прокуратури, слідчий суддя встановив наступне.
26.12.2024 заявник звернувся до Запорізької обласної прокуратури із заявою про злочин, в якій повідомив про вчинення суддями Ленінського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 кримінального правопорушення, яке полягає в тому, що підготовче судове засідання, в якому судом було постановлено ухвалу від 29.10.2024 про продовження строку його тримання під вартою, насправді судом не проводилося.
29.12.2024 заявник звернувся до Запорізької обласної прокуратури із заявою про злочин, в якій повідомив, що секретар судових засідань Ленінського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_7 за попередньою змовою із суддями Ленінського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 сфальсифікували протокол судового засідання від 29.10.2024.
Вищезазначені заяви ОСОБА_3 надійшли до Запорізької обласної прокуратури з ДУ «Запорізький слідчий ізолятор» 02.01.2025 та 06.01.2025 відповідно.
03.01.2025 та 07.01.2025 зазначені заяви були направлені Запорізькою обласною прокуратурою для розгляду в межах компетенції до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Мелітополі.
Повідомлені ОСОБА_3 в заявах від 26.12.2024 та 29.12.2024 відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань Запорізькою обласною прокуратурою не вносились.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Відповідно до пункту 2 глави 3 розділу IIПоложення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30 червня 2020 року (в редакції наказу Генерального прокурора від 17 серпня 2023 року № 231) відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення.
Зазначене є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину, фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
При вирішенні скарги ОСОБА_3 слідчий суддя враховує висновок судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України «Щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства» від 01.07.2013, в якому зазначено, що виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним порядком у справі не допускається.
Втручанням у діяльність судових органів слід розуміти вплив на суддю у будь-якій формі (прохання, вимога, вказівка, погроза, підкуп, насильство, критика судді в засобах масової інформації до вирішення справи у зв`язку з її розглядом тощо) з боку будь-якої особи з метою схилити його до вчинення чи не вчинення певних процесуальних дій або ухвалення певного судового рішення. При цьому не має значення, за допомогою яких засобів, на якій стадії процесу та в діяльність суду якої інстанції здійснюється втручання (пункти 10 і 11).
Статтею 126 Конституції України встановлено гарантії незалежності та недоторканності судді, зокрема суддю не може бути притягнуто до відповідальності за ухвалене ним судове рішення, за винятком вчинення злочину або дисциплінарного проступку.
Тобто вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється, що означає заборону будь-яких дій стосовно суддів незалежно від форми їх прояву з боку державних органів, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, установ, організацій, громадян та їх об`єднань, юридичних осіб з метою перешкодити виконанню суддями професійних обов`язків чи схилити їх до винесення неправосудного рішення.
Заборона впливу на суддів у будь-який спосіб поширюється на весь час обіймання ними посади судді.
Недоторканність суддів є одним із елементів їхнього статусу. Вона не є особистим привілеєм, а має публічно-правове призначення - забезпечити здійснення правосуддя неупередженим, безстороннім і справедливим судом.
Згідно з положенням ч. 2 ст. 22 Конституції України конституційні права і свободи гарантуються і не можуть бути скасовані. Це стосується і визначеного ст. 55 Конституції України права на судовий захист. Зниження рівня гарантій незалежності суддів опосередковано може призвести до обмеження можливостей реалізації права на судовий захист (п.п. 1.2, 1.3, 4.2, 4.3). Аналогічні роз`яснення змісту гарантій незалежності й недоторканності суддів надано у постанові Пленуму Верховного Суду України «Про незалежність судової влади» від 13 червня 2007 року.
Пунктом 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про незалежність судової влади» від 13 червня 2007 року № 8 встановлено, що судові рішення є обов`язковими до виконання на всій території України і тому вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом, в межах провадження справи, в якій вони ухвалені.
Виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається, і суди повинні відмовляти у прийнятті позовів та заяв з таким предметом.
Тобто однією з гарантій незалежності та недоторканості суддів як носіїв судової влади є недопустимість втручання у здійснення правосуддя, впливу на суд або суддів у будь-який спосіб.
З відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі судових рішень, вбачається, що заявник скористався правом на апеляційне скарження ухвали Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 29.10.2024. Ухвалою Запорізького апеляційного суду від 19.11.2024 апеляційні скарги ОСОБА_3 та його захисника залишені без задоволення, а ухвала Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 29.10.2024 про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_3 залишена без змін.
Можливе порушення суддею норм матеріального або процесуального права як результат суддівської помилки не може кваліфікуватися як кримінальне правопорушення так як підстава для притягнення судді до відповідальності. Відповідні порушення (у разі їх наявності) усуваються за наслідками перегляду судового рішення вищестоящими судовими інстанціями в апеляційному та касаційному порядку.
Законність процесуальних актів і дій (бездіяльності) суду, вчинених при розгляді конкретної справи, не може перевірятися, за межами передбаченого законом процесуального контролю. Намагання зробити це в конкретній справі шляхом подання повідомлення про кримінальні правопорушення може вказувати на протиправне втручання у здійснення правосуддя й посягання на процесуальну незалежність судді.
В скарзі ОСОБА_3 відсутні передбачені ч. 5 ст. 214 КПК відомості та фактичні обставини, які могли б свідчити про вчинення кримінального правопорушення суддями та секретарем судового засідання.
З огляду на викладене, слідчий суддя доходить висновку, що обставини, повідомлені заявником в заявах від 26.12.2024 та 29.12.2024, не підлягали внесенню уповноваженими особами Запорізької обласної прокуратури до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідно до положень ст. 214 КПК.
Отже, скарга ОСОБА_3 задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 206, 303, 306, 307, 372 КПК України, слідчий суддя
Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Запорізької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинене кримінальне правопорушення - залишити без задоволення.
Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 17 січня 2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1