Провадження № 1-кс/686/49/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2025 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому в залі суду у місті Хмельницькому скаргу ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи ГУНП в Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,-

встановив:

05.12.2025 ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звернулися до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи ГУНП у Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Встановлено, що скарга надійшла до суду 05.12.2024 та була розподілена згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді - слідчому судді ОСОБА_5 для розгляду.

06.12.2024 на адресу суду надійшла заява про відвід слідчому судді від скаржників, яка ухвалою Хмельницького міькрайонного суду Хмельницької області від 27.12.2024 задоволена та справу передано до канцелярії суду для визначення іншого слідчого судді, в порядку, встановленому частиною 3 ст. 35 КПК України.

Відповідно до повторного автоматичного розподілу визначення слідчого судді від 30.12.2024 визначено слідчим суддею для розгляду указаної скарги - слідчого суддю ОСОБА_6

31.12.2024 на адресу суду надійшла заява про відвід слідчого судді від скаржників, яка ухвалою суду від 14.01.2025 задоволена та справу передано до канцелярії суду для визначення іншого слідчого судді, в порядку, встановленому частиною 3 ст. 35 КПК України.

Відповідно до протоколу повторного автоматичного визначення слідчого судді від 21.01.2025 слідчим суддею, який здійснюватиме розгляд скарги визначено ОСОБА_1 .

Скарга призначалася до судового розгляду на 24.01.2025, 03.02.2025 та на 12.02.2025.

Разом з тим, скаржники у судові засідання не з`явились, 24.01.2025 на адресу суду ОСОБА_3 та ОСОБА_4 подано клопотання про відкладення судового засідання, яке судом задоволено, справу призначено до розгляду на 03.02.2025.

У подальшому, належним чином повідомлені скаржники у судове засідання 03.02.2025 не з`явились. У зв`язку із відсутністю інформації щодо причин неявки скаржників у судове засідання, справу відкладено на 12.02.2025.

11.02.2025 на адресу Хмельницького міськрайонного суду надійшло клопотання від ОСОБА_4 та ОСОБА_3 про відкладення розгляду справи на дату після 05.03.2025.

У дату та час судового засідання скаржники до суду не з`явились.

Отже, судом встановлено, що скарга подана ОСОБА_4 та ОСОБА_3 05.12.2024 неодноразово призначалась до судового розгляду, жодного разу скаржниці у судові засідання не з`являлись, подавали клопотання про відкладення розгляду справи без зазначення причин необхідності такого відкладення.

Представник органу досудового розслідування, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду скарги, у судове засідання не з`явився, що відповідно до вимог ч. 3 ст. 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України, враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів судового розгляду не здійснювалося.

Відповідно до ч.3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Отже, як слідує із положень вищевказаної норми, слідчий суддя не в праві проводити розгляд скарги за відсутності скаржника за будь-яких умов.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.

Згідно із ч. 1 ст. 135 КПК України особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Скарга ОСОБА_4 та ОСОБА_7 перебувала у провадженні Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області понад визначений ч. 2 ст. 306 КПК України строк. Така тривалість судового провадження об`єктивно була зумовлена необхідністю розгляду заяв про відвід слідчого судді, а також неявкою скаржників у судові засідання із розгляду скарги, участь яких в її розгляді, згідно із ч. 3 ст. 306 КПК України, є обов`язковою.

Згідно абз.12 розділу 7 Узагальнення ВССУ "Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування" визначено наступне: " …у разі неявки скаржника слідчі судді постановляють ухвали про залишення відповідних скарг без розгляду. Такий підхід суду відповідає вимогам ч.3 ст. 306 КПК України, згідно із якою розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Отже, у контексті вирішення питання про дії слідчого судді в разі відсутності скаржника, який належним чином повідомлений та який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися з такою скаргою до слідчого судді.

Слідчий суддя вважає за можливе взяти до уваги положення вказаного узагальнення. Враховуючи положення ст. 7 КПК України, справедливий судовий розгляд має ґрунтуватися на принципі рівності сторін, який передбачає надання розумної можливості відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в істотно менш сприятливе становище порівняно з опонентом. Оскільки законом створені найбільш сприятливі умови для швидкого захисту порушених прав під час досудового розслідування, строк проведення якого чітко обмежений, як і обмежений строк розгляду скарг, скаржник, звертаючись до слідчого судді повинен добросовісно користуватися такою процесуальною можливістю та з`явитися в судове засідання для надання особистих пояснень. Неявка належно повідомленого скаржника дає слідчому судді право залишити його скаргу без розгляду, що, однак, не позбавляє скаржника права повторно звернутися до суду в межах строку на оскарження рішення, дії чи бездіяльності слідчого або прокурора. Отже, таким чином, за умов добросовісного користування своїми процесуальними правами скаржником, вони порушені не будуть та доступ до суду не буде обмежений.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 року суд зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням розгляду справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, у тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Європейський суд з прав людини у справі «Гінчо проти Португалії» зазначив, що держави-учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Відповідно до пункту 1 статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У судові засідання, призначені на 24.01.2025, 03.02.2025 та 12.02.2025 скаржники не з`явилися та не повідомили про причини неявки.

Така поведінка скаржників, на думку слідчого судді, свідчить про їх зловживання своїми процесуальними правами та перешкоджає розгляду скарги слідчим суддею в передбачені законом строки.

За таких обставин слідчий суддя вважає, що неявка скаржників у судові засідання свідчить про відсутність зацікавленості у ефективному та своєчасному розгляді їх скарги, втрату інтересу до предмета оскарження та про неналежне ставлення до наданих їм процесуальних прав та покладених обов`язків, а тому слідчий суддя позбавлений можливості ухвалити будь-яке інше законне рішення за відсутності скаржників, що прямо заборонено законом, тому подана на адресу слідчого судді скарга має бути залишена без розгляду.

На переконання слідчого судді, вказане рішення не порушує прав скаржників, оскільки не позбавляє їх права повторно звернутися до суду в межах строку на оскарження рішення, дії чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора. Тому, за умов добросовісного користування своїми процесуальними правами скаржниками, вони порушені не будуть та доступ до суду не буде обмежений.

Керуючись ст.ст. 7, 9 ч. 6, 306, 307, 372 КПК України,

постановив:

Скаргу ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи ГУНП в Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР залишити без розгляду.

Роз`яснити скаржникам, що залишення скарги без розгляду не позбавляє їх можливості повторно звернутись до слідчого судді, в порядку передбаченому КПК України.

Копію ухвали направити для відома скаржникам.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя