У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 183/9698/24

№ 1-кс/183/2589/24

12 грудня 2024 року м. Новомосковськ

Слідчий суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши у закритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Сєвєродонецьку) ТУ ДБР у м. Краматорську ОСОБА_2 про дозвіл на затримання з метою приводу для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України ОСОБА_3 , погодженопрокурором Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_4

за участю прокурора ОСОБА_4 (в режимі ВКЗ);

В С Т А Н О В И В:

Слідчому судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшло клопотання про надання дозволу на затримання з метою приводу підозрюваного ОСОБА_3 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 09.04.2024 року ОСОБА_3 не з`явився вчасно на службу, без поважних причин тривалістю понад три доби, в умовах воєнного стану до військової частини з лікувального закладу.

17 вересня 2024 року стосовно ОСОБА_3 складено письмове повідомлення про підозру та 19 вересня 2024 року останнього оголошено у розшук у зв`язку із неможливістю встановити його місце знаходження.

Тому, слідчий звернулися до слідчого судді з клопотанням про надання дозволу на затримання з метою приводу ОСОБА_3 для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Під час судового розгляду прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні.

Дослідивши клопотання та надані письмові докази, вислухавши думку прокурора, слідчий суддя вважає, що дане клопотання про надання дозволу на затримання підозрюваного ОСОБА_3 з метою приводу не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 189 КПК України слідчий суддя не має права відмовити в розгляді клопотання про дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваного, обвинуваченого, навіть якщо існують підстави для затримання без ухвали суду.

Так, в додатках до клопотання, слідчим додано дві копії (примірника) тексту повідомлення про підозру ОСОБА_3 у вчиненні злочину передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України від 17.09.2024 року.

Так, в одному примірнику, який є копією, повідомлення про підозру ОСОБА_3 у вчиненні злочину передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України від 17.09.2024 року, в графи: Про підозру мені повідомлено … , відсутні будь-які позначки про отримання/вручення, в графі: Права та обов`язки підозрюваного мені повідомлені… також відсутні будь-які позначки про отримання/вручення, крім, від руки зазначеної дати 17.09.2024 року, але ким та при яких обставинах зазначена дата вписана не визначено (а.с. 67-75).

В другому примірнику, в графи: Про підозру мені повідомлено … , відсутні будь-які позначки про отримання/вручення, в графі: Права та обов`язки підозрюваного мені повідомлені…, зазначено рукописний текст: ОСОБА_5 , підпис, 14 год. 56 хвилин 03.12.2024 року, 1956 р 12.09. Проживаю АДРЕСА_1 У разі появи ОСОБА_3 передам (а.с. 97-103).

Повідомлення про підозру - один із найважливіших процесуальних актів, спрямований на практичну реалізацію функції розслідування та забезпечення захисту прав і законних інтересів особи, щодо якої здійснюється кримінальне провадження, який полягає в прийнятті рішення про повідомлення про підозру; врученні повідомлення про підозру особі, щодо якої здійснюється провадження; роз`ясненні підозрюваному його прав та наданні можливостей щодо їх реалізації і допиті обвинуваченого.

Повідомлення про підозру обов`язково здійснюється, відповідно до приписів статті 276 КПК України, у випадках:

1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення;

2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів;

3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

При цьому, ч. 1 ст. 276 КПК визначає, що повідомлення про підозру здійснюється в порядку, передбаченому ст. 278 КПК, відповідно до норм якої письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення у спосіб, передбачений КПК для вручення повідомлень особисто, повідомлення про підозру вручається у спосіб, передбачений для виклику та приводу особи (глава 11 КПК України, ст.ст. 135, 136), тобто шляхом:

надіслання поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком,

здійснення виклику по телефону або телеграмою (ч. 1 ст. 135 КПК);

врученням під розписку дорослому члену сім`ї чи іншій особі, яка з нею проживає «для передання»; врученням житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи (ч. 2 ст. 135 КПК).

Однак, слід при цьому зауважити, що не усі процесуальні повідомлення можливо здійснити шляхом передачі документу, бо саме повідомлення про підозру це складна процесуальна дія, яка передбачає: прийняття процесуального рішення, вчинення процесуального виклику, процесуальної дії та реалізацію прав особи, яка внаслідок суворого дотримання закону при виконанні вимог ст. 278 КПК набуває відповідного статусу.

Таким чином, направлення примірника до військової частини, до якої доречи не повернувся ОСОБА_3 , на погляд суду не є тотожнім поняттям місце роботи, оскільки мають різну правову природу, регламентуються різними законами та мають різні правові наслідки у разі порушення порядку.

Слід розрізняти процесуальні виклики від повідомлення про зміст документу із обов`язково визначеним статусом особи, яка має право роз`яснити зміст документу, обсяг набутих прав та обов`язків, та отримати пояснення, які особа має право надати з проводу підозри для можливості у подальшому прийняти рішення, зокрема, і щодо запобіжного заходу. І ця позиція цілком кореспондується із ч. 3 ст. 111 КПК України.

Повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.

Тобто, зміст процесуального документу не може «передати» близький родич. Особливо це стосується спеціального суб`єкта, на приклад, адвоката.

В даному кримінальному проваджені адвокат не залучався.

Усі процесуальні дії мають різний правовий зміст, та наслідки у залежності від того, чи повноважна особа їх вчинила, та чи дотримувалась вона суворо кримінального процесуального закону, який побудований по принципу обмеження на обмеження прав.

Отже суд, навіть не ставить під сумнів те, що особу ОСОБА_5 та місце її мешкання було встановлено, її ступень, як дорослого члена сім`ї/близького родича було перевірено, з огляду на долучене надруковане пояснення (а.с. 96), в якому зазначено, що ОСОБА_3 є зятем ОСОБА_5 , оскільки будь-яких документів на підтвердження цих обставин до пояснення не додано, однак, слідчим та прокурором не підтверджено наявність правових підстав визначених статтею 40 КПК України, якими було уповноважено оперативного співробітника вчиняти певні дії за дорученням.

Крім того, прокурором не було переконливо повідомлено про те, чому ОСОБА_5 було надано для підпису, на підтвердження отримання для подальшої імовірної передачі підозри ОСОБА_3 , графу, в якій підозрюваний зазначає та підтверджую факт роз`яснення йому прав та обов`язків, на відмінність від графи, в якій підтверджується факт повідомлення про підозру.

Також, необґрунтованим залишилась обставина, відповідно до якої текст підозри ОСОБА_3 складений 17.09.2024 року, а опитування ОСОБА_5 та вручення їй примірника прав та обов`язків відбувся у грудні 2024 року.

Відповідно до пункту 20-6 Перехідних положень КПК України, у разі відсутності інтеграції системи, яка функціонує в суді відповідно до статті 35 цього Кодексу, з інформаційно-комунікаційною системою досудового розслідування слідчий, дізнавач, прокурор подає до суду матеріали в паперовій формі та в електронній формі з використанням кваліфікованого електронного підпису.

Слідчим при поданні до суду клопотання в письмовій формі, не було дотримано вимог пункту 20-6 Перехідних положень КПК України, а саме до суду не було подано клопотання та додані матеріали в електронній формі з використанням кваліфікованого електронного підпису.

Таким чином, органом досудового розслідування не було доведено факт повідомлення ОСОБА_3 про підозру у вчинені злочину передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, у спосіб визначений КПК України, разом із порушенням порядку звернення до суду, що дає слідчому судді підстави, для відмови в задоволені клопотання про надання дозволу на затримання з метою приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 26, 135, 184, 185, 278 КПК України,

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволені клопотання старшого слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Сєвєродонецьку) ТУ ДБР у м. Краматорську ОСОБА_2 про дозвіл на затримання з метою приводу для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України ОСОБА_3 , погодженопрокурором Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1