Справа № 953/3516/25
н/п 1-кс/953/2964/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" квітня 2025 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000648 від 12.04.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України, -

встановив :

14 квітня 2025 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000648 від 12.04.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України, в якому просить накласти арешт на тимчасове вилучене майно в ході проведення огляду місця події 12.04.2025 в період часу з 13:20 год. по 14:10 год. поблизу буд. № 59 по вул. Чернишевська в м. Харкові, а саме: п`ять картин, одинадцять іграшкових полімерних солдатиків сірого кольору, обігрівач «MYSTERY», обігрівач «Термія», обігрівач «TESY», три комп`ютерних системних блока, три акустичні колонки «SVEN», п`ять плат оперативної пам`яті DDR.

Місцем зберігання арештованого майна прокурор просила визначити в порядку, передбаченому Постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», а саме кімнату схову речових доказів Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області.

Прокурор в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд клопотання без її участі.

Представник власника майна Харківської обласної організації Національної спілки письменників України ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутністю, проти накладення арешту на майно, зазначене в клопотанні не заперечував.

Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

З матеріалів клопотання вбачається, що 12.04.2025 в період часу з 13:20 год. по 14:10 год. слідчим СВ ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області проведено огляд місця події поблизу будинку № 59 по вул. Чернишевська в м. Харкові, в ході якого на землі було виявлено та вилучене майно, зазначене у клопотанні, на яке прокурор просить накласти арешт.

Клопотання про арешт майна подано прокурором 14.04.2025 через канцелярію суду, тобто наступного робочого дня після вилучення майна.

Отже, слідчий суддя вважає, що клопотання про арешт майна подано прокурором у строки, визначені ч.5 ст.171 КПК України.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповіднодо вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідноп. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

З матеріалів клопотання вбачається, що Харківським районним управлінням поліції №1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000648 від 12.04.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за фактом того, що 12.04.2025 близько 12:00 год. невстановлена особа проникла до приміщення будинку АДРЕСА_1 та в умовах воєнного стану, намагалась таємно вчинити крадіжку комп`ютерної та побутової техніки.

12.04.2025 в період часу з 13:20 год. по 14:10 год. слідчим СВ ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області проведено огляд місця події поблизу будинку № 59 по вул. Чернишевська в м. Харкові, який належить Харківській обласній організації Національної спілки письменників України, в ході якого на землі були виявлені та вилучені п`ять картин, одинадцять іграшкових полімерних солдатиків сірого кольору, обігрівач «MYSTERY», обігрівач «Термія», обігрівач «TESY», три комп`ютерних системних блока, три акустичні колонки «SVEN», п`ять плат оперативної пам`яті DD.

Прокурор зазначає, що виникла необхідність накладення арешту на вищевказане у клопотанні майно, адже не застосування арешту на дане майно може привести до його знищення, втрати або настання інших наслідків, які можуть перешкодити здійсненню досудового розслідування. Оглянуте та вилучене вищезазначене майно має суттєве значення у кримінальному провадженні у якості речових доказів, необхідне для проведення ряду слідчих (розшукових) дій, досліджень, у тому числі призначення товарознавчої експертизи.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, вказане у клопотанні майно має ознаки речового доказу, тобто є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що зберігло на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З метою запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення, перетворення, вилученого майна, суд вважає за необхідне накласти на нього арешт.

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Прокурором доведено, що вилучене 12.04.2025 майно, в ході проведення огляду місця події, а саме: п`ять картин, одинадцять іграшкових полімерних солдатиків сірого кольору, обігрівач «MYSTERY», обігрівач «Термія», обігрівач «TESY», три комп`ютерних системних блока, три акустичні колонки «SVEN», п`ять плат оперативної пам`яті DDR, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що вилучені речі містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження за №0000648 від 12.04.2025 року, за наявності достатніх підстав вважати, що майно заявлене у клопотанні відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Вилучене майно підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України сторона обвинувачення довела слідчому судді про необхідність у арешті майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Враховуючи вимоги ч.4 ст.173 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне заборонити відчуження, користування та розпорядження п`ятьма картинами, одинадцятьма іграшковими полімерними солдатиками сірого кольору, обігрівачем «MYSTERY», обігрівачем «Термія», обігрівачем «TESY», трьома комп`ютерними системними блоками, трьома акустичними колонками «SVEN», п`ятьма платами оперативної пам`яті DDR, до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони розпорядження, користування та відчуження на майно вилучене 12.04.2025 в ході проведення огляду місця поблизу буд. № 59 по вул. Чернишевська в м. Харкові, а саме:

- п`ять картин;

- одинадцять іграшкових полімерних солдатиків сірого кольору;

- обігрівач «MYSTERY»;

- обігрівач «Термія»;

- обігрівач «TESY»;

- три комп`ютерних системних блока;

- три акустичні колонки «SVEN»;

- п`ять плат оперативної пам`яті DDR.

Арештоване майно зберігати відповідно до Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджений Постановою КМУ від 19 листопада 2012 р. № 1104, а саме в камері зберігання речових доказів ХРУП №1 ГУНП в Харківській області.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1