Справа № 143/109/24
УХВАЛА

13 січня 2025 року м.Погребище

Погребищенський районний суд Вінницької області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 ,

представника потерпілого адвоката ОСОБА_5 ,

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Погребище Вінницької області матеріали кримінального провадження №0000163, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.10.2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 296 КК України, та ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,-

встановив:

В провадженні суду знаходиться зазначене вище кримінальне провадження.

26.11.2024 року на адресу суду від представника потерпілого адвоката ОСОБА_5 надійшов цивільний позов, в якому він просить стягнути солідарно із ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на користь потерпілого ОСОБА_4 матеріальну шкоду в розмірі 58960 грн. 00 коп. та моральну шкоду в розмірі 300000 грн. 00 коп.

В судовому засіданні потерпілий ОСОБА_4 та його представник - адвокат ОСОБА_5 просять прийняти цивільний позов до матеріалів кримінального провадження.

Прокурор ОСОБА_3 не заперечує проти приєднання до матеріалів кримінального провадження позовної заяви.

Захисник ОСОБА_9 та обвинувачені ОСОБА_6 , ОСОБА_7 заперечували проти приєднання до матеріалів справи цивільного позову. При цьому адвокат ОСОБА_9 посилався на те, що означена позовна заява має бути залишена без руху, оскільки у матеріалах провадження відсутні документи, що підтверджують повноваження адвоката ОСОБА_5 підписувати її від імені та в інтересах потерпілого ОСОБА_4 . Крім того, до позовної заяви не додано клопотання про звільнення ОСОБА_4 від сплати судового збору та не наведено належного обгрунтування позовних вимог.

Суд, заслухавши думку учасників кримінального провадження, приходить до наступних висновків.

За змістом частин 1,2 ст.55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

За правилами частин 1, 3 ст.58 КПК України потерпілого у кримінальному провадженні може представляти представник - особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником. Повноваження представника потерпілого на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: 1) документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, - якщо представником потерпілого є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні; 2) копією установчих документів юридичної особи - якщо представником потерпілого є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа; 3) довіреністю - якщо представником потерпілого є працівник юридичної особи, яка є потерпілою.

Відповідно до ч.4 ст.58 КПК України представник користується процесуальними правами потерпілого, інтереси якого він представляє, крім процесуальних прав, реалізація яких здійснюється безпосередньо потерпілим і не може бути доручена представнику.

Згідно із ч.1 ст.50 КПК України повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: 1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю; 2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

В частинах 1,2 ст.61 КПК України унормовано, що цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, юридична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової шкоди. Права та обов`язки цивільного позивача виникають з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду.

Відповідно до частин 1,2 ст.63 КПК України представником цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні може бути: особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником; керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи за довіреністю - у випадку, якщо цивільним позивачем, цивільним відповідачем є юридична особа. Повноваження представника цивільного позивача, цивільного відповідача на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: 1) документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, якщо представником цивільного позивача, цивільного відповідача є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні; 2) копією установчих документів юридичної особи - якщо представником цивільного позивача, цивільного відповідача є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа; 3) довіреністю - якщо представником цивільного позивача, цивільного відповідача є працівник юридичної особи, яка є цивільним позивачем, цивільним відповідачем.

В силу ч.1 ст.128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Системний аналіз наведених приписів кримінального процесуального законодавства дозволяє дійти висновку, що правом на пред`явлення цивільного позову наділений, зокрема, потерпілий в кримінальному провадженні або його представник, повноваження якого підтверджуються свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю та одним із наступних документів: ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Слід зауважити, що означені учасники кримінального провадження в силу приписів ч. 2 ст.61 КПК України набувають процесуального статусу цивільного позивача та представника цивільного позивача з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду.

Таким чином, до моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду, а відтак і на час підписання позовної заяви потерпілим чи його представником, останні не мають і не можуть мати процесуального статусу цивільного позивача та представника цивільного позивача.

Екстаполюючи наведені висновки на обставини розглядуваного кримінального провадження, суд ураховує, що позовна заява від імені та в інтересах ОСОБА_4 підписана його представником - адвокатом ОСОБА_5 , котрий діє на підставі договору про надання правової допомоги (у кримінальному провадженні) від 04.03.2024 року, укладеного із останнім як потерпілим в кримінальному провадженні. При цьому за змістом п.3.3 цього договору для належного виконання договору та ефективного захисту прав та законних інтересів потерпілого адвокат має право користуватися усіма правами потерпілого, передбаченими КПК України, іншим законами, без обмежень (т.1, а.с.129, 130). Також в матеріалах справи знаходиться належним чином засвідчена копія свідоцтва про право на зайняття ОСОБА_5 адвокатською діяльністю серії ВН №000768 (т.1, а.с.231).

З огляду на викладене довід адвоката ОСОБА_8 про те, що у матеріалах провадження відсутні документи, що підтверджують повноваження адвоката ОСОБА_5 підписувати позовну заяву від імені та в інтересах потерпілого ОСОБА_4 , є неспроможним.

Надаючи оцінку аргументу адвоката ОСОБА_8 стосовно того, що до позовної заяви не додано клопотання про звільнення ОСОБА_4 від сплати судового збору, суд ураховує, що відповідно до пунктів 2, 6 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також смертю фізичної особи, та у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, позивачі звільняються від сплати судового збору при пред`явленні цивільного позову про відшкодування будь якої шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, в силу прямої вказівки закону, що не потребує заявлення відповідного клопотання та ухвалення судом рішення про їх звільнення від сплати судового збору.

Близький за змістом висновок викладено в постановах Верховного Суду від 22 травня 2018 року у справі № 364/1311/16-к та від 16 травня 2019 року у справі № 462/5779/15-к.

Щодо твердження адвоката ОСОБА_8 про необгрунтованість позовних вимог, то суд звертає увагу на ту обставину, що надання оцінки доведеності цивільного позову на стадіїї його прийняття знаходиться поза межами повноважень суду.

За змістом ч.5 ст.128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Відповідно до ч.1 ст.178 ЦПК України у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову.

З огляду на викладене суд вважає, що поданий представником потерпілого цивільний позов слід прийняти до розгляду та встановити відповідачам строк для подання відзиву на нього.

Керуючись ст. ст.128, 369 КПК України, суд,

ухвалив:

Прийняти до розгляду цивільний позов ОСОБА_4 , поданий від його імені та в його інтересах адвокатом ОСОБА_5 , про стягнення із ОСОБА_6 та ОСОБА_7 матеріальної та моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Встановити відповідачам строк на подання відзиву на позовну заяву п`ятнадцять днів з дня отримання копії цієї ухвали та позовної заяви з додатками.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя