Справа № 461/7609/18
Провадження № 1-кс/461/441/25
УХВАЛА

20.01.2025 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі:

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУ Національної поліції у Львівській області капітан поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Івано-Франківськ, українця, громадянина України, раніше не судимого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

у кримінальному провадженні № 0000550, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.10.2018, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.286 КК України,-

ВСТАНОВИВ :

Слідчий звернувся до суду з вказаним клопотання, яке мотивоване тим, що ОСОБА_5 жовтня 2018 року, приблизно о 19 год. 30 хв., керуючи автомобілем марки «MAZDA PREMACY», реєстраційний номер НОМЕР_1 , рухаючись ним автодорогою «Львів-Краківець», у напрямку до с. Краківець, при проїзді її ділянки 49 км. + 800 м., грубо порушив вимоги Розділу 1 п. 1.10. (в значенні терміну «дати дорогу»); Розділу 2 п. 2.3 б), д) та Розділу 18 п. 18.1 чинних Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 1306 від 10.10.2001, які виразились в тому, що він керуючи технічно-справним транспортним засобом проявив неуважність до дорожньої обстановки та її змін, при наближенні до нерегульованого пішохідного переходу, не зменшив швидкості та не зупинив свій транспортний засіб щоб надати дорогу пішоходу ОСОБА_7 , яка в цей час переходила проїзну частину дороги по пішохідному переході зліва направо відносно напрямку руху автомобіля і яка мала перевагу в русі, внаслідок чого відбувся наїзд транспортного засобу на пішохода.

Внаслідок порушення Правил дорожнього руху водієм ОСОБА_5 відбулася дорожньо-транспортна пригода, внаслідок якої потерпіла ОСОБА_7 отримала тілесні ушкодження у вигляді: забій головного мозку, крововиливи в м`які оболонки головного мозку, перелом основи та склепіння черепа, множинні переломи ребер справа, перелом лонної кістки справа, пошкодження тканини правої легені, садно на голові, садно на правому надпліччі, синець та садно на правій нозі, садно та синець на обох кистях. Виявлені ушкодження утворились до настання смерті від дії тупих предметів під час дорожньо-транспортної пригоди до частин кузова автомобіля та наступним падіння на площину, могли виникнути 08 жовтня 2018 р. та мають ознаки тяжкого тілесного ушкодження, перебувають в прямому причинному зв`язку зі смертю.

У зв`язку з вищевикладеним, внаслідок існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, просив застосувати до підозрюваного, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічну пору доби, строком два місяці, з покладенням на нього відповідних обов`язків.

Слідчий та прокурор в судовому засіданні клопотання підтримали. Прокурор зазначив, що з урахуванням віку та стану здоров`я підозрюваного не заперечує проти застосування до нього запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечували. Захисник зазначив, що повідомлена ОСОБА_5 підозра є не обґрунтованою, оскільки ДТП була спричинена діями пішохода. Крім того вказав, що стороною обвинувачення не доведено належними та допустимими доказами наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Додатково просив слідчого суддю врахувати незадовільний стан здоров`я підозрюваного, та те, що останній внаслідок наявного у нього захворювання змушений постійно перебувати на лікуванні та обстеженні у медичних закладах.

Вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими слідчий обґрунтовує свої доводи, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Слідчим суддею встановлено, що 30.12.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.286 КК України.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого (ст. 178 КПК України).

Відповідно до ст. 181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 КПК України, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, суд повинен врахувати обставини, передбачені ст.178 КПК України, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Проаналізувавши наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий підтверджує свої доводи, слідчий суддя вважає що вони свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, на підтвердження чого в матеріалах кримінального провадження наявні дані, які містяться в:

-протоколі огляду місця ДТП від 08.10.2018 року;

-протоколі допиту свідка ОСОБА_9 ;

-протоколі слідчого експертименту за участі свідка ОСОБА_9 ;

-висновку судової інженерно-транспортної експертизи із дослідження обставин та механізму у ДТП;

-іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності та взаємозв`язку.

Згідно з п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).

Разом з тим, вищенаведеним висновком про обґрунтованість підозри не констатується наявності в діях ОСОБА_5 вини у вчиненні кримінального правопорушення. Так, на цій стадії слідчий суддя не вправі наперед вирішувати питання про фактичні обставини кримінального правопорушення, кваліфікацію дій підозрюваного, доведеність чи недоведеність винуватості підозрюваного, давати оцінку доказам щодо їх належності, допустимості, достовірності та достатності, оскільки ці питання вирішуються судом при ухваленні судового рішення по суті обвинувачення на підставі обвинувального акта, а не під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу щодо особи, якій повідомлено про підозру у вчиненні злочину.

Обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність її вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

За такого, доводи сторони захисту щодо необґрунтованості підозри, про яку повідомлено ОСОБА_5 відхиляються, оскільки обґрунтованість такої підозри підтверджується наявними в матеріалах клопотання доказами, які об`єктивно пов`язують підозрюваного із кримінальним правопорушенням, яке йому інкримінується, тобто підтверджує існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити таке кримінальне правопорушення за викладених у повідомленні про підозру обставин, що є достатнім для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».

Крім того, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення доведене існування ризиків, а саме:

-ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та/або суду. Даний ризик підтверджується тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на термін від 3 до 8 років , що вже само по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного до втечі.

-ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні. Вказаний ризик обґрунтовується тим, що з урахуванням принципу безпосередності дослідження показань, речей і документів (ст. 23 КПК України), свідки ще судом не допитані та надані ними під час досудового розслідування показання не можуть лягти в основу вироку суду.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що ризиком у кримінальному провадженні є небажані для провадження наслідки дій підозрюваного, спрямовані на створення перешкод кримінальному провадженню. Ризик стає реальним через невизначеність поведінки особи у певній ситуації, яку (поведінку) неможливо достеменно передбачити. Таким чином, у контексті кримінального провадження ризиком неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного слід вважати таку поведінку цієї особи, настання якої характеризується високим ступенем ймовірності.

Разом з тим, оскільки підозрюваний є особою пенсійного віку, у нього наявне захворювання, у зв`язку із яким, останній змушений постійно перебувати на обстеженні та лікуванні у медичних заклад, з урахуванням позиції прокурора, слідчий суддя приходить до переконання, що запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту із покладенням на підозрюваного процесуальних обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України цілком забезпечить належну процесуальну поведінку останнього.

Керуючись ст. ст. 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту строком на два місяці, тобто до 20 березня 2025 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

-не залишати місце свого постійного проживання, а саме АДРЕСА_1 в період з 23:00 год. по 06:00 год. без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-прибувати до слідчого, прокурора чи суду із встановленою періодичністю;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання чи місця роботи;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України;

-носити електронний засіб контролю.

Попередити ОСОБА_5 , що в разі невиконання вищевказаних зобов`язань, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконання покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання до органу Національної поліції за місцем фактичного проживання підозрюваного.

Органу Національної поліції негайно поставити ОСОБА_5 на облік, як особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому.

Повний текст ухвали проголошено 24 січня 2025 року о 15 год. 35 хв.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1