ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа №643/1026/25 Головуючий 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження №11-сс/818/240/25 Доповідач: ОСОБА_2
Категорія: арешт майна
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2025 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

-головуючого ОСОБА_2 ,

-суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

-за участі секретаря ОСОБА_5 ,

-захисника ОСОБА_6 ,

-прокурора ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові матеріали за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 24 січня 2025 року,-

УСТАНОВИЛА:

Зміст оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції

Цією ухвалою слідчого судді клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Харківської обласної прокуратури задоволено та накладено арешт шляхом заборони права на відчуження, розпорядження та користування на тимчасово вилучене в ході обшуку 20.01.2025 в приміщеннях службових кабінетів, розташованих на 1 поверсі адміністративної будівлі ГУ ДПС у Харківській області (управління оподаткування фізичних осіб), за адресою: м. Харків, вул. Болбочана Петра, буд. 25, майно, а саме на:

- мобільний телефон Iphone 8 чорного кольору imei 1 35 НОМЕР_1 із номером НОМЕР_2 ;

- мобільний телефон Motorola moto g 30 в чохлі чорно-зеленного кольору imei 1 35 НОМЕР_3 , imei 2 НОМЕР_4 із номерами НОМЕР_2 ; НОМЕР_5 .

- мобільний телефон Iphone cвітло сірого кольору;

- ноутбук HP інв.№ 5 із зарядним пристроєм;

- службові документи стосовно Уданського на 19 арк.;

- службові документи стосовно ОСОБА_8 на 36 арк.;

- книга обліку доходів із позназначками «Службові записки» « ОСОБА_9 » в 1 томі;

- чорнові записи на сірому аркуші;

- темно-синій блокнот із чорновими записами з позначкою «Харківський обласний центр молоді»;

- червоний блокнот із чорновими записами з позначкою «Жан 2023 рік нашої перемоги»;

- лист із чорновими записами;

- 2 блокноти сірого кольору «Economix»;

- 2 арк. Паперу формату А-4 із чорновими записами;

- блокнот сріблястого кольору із чорновими записами;

- службова документація, а саме Акти стосовно ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 ;

- флеш-носії інформації у кількості 2 шт. із позначками «Apacer» та «Hi-Rali 4 GB»

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала

В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_6 просить скасувати ухвалу слідчого судді в частині накладеного арешту на майно ОСОБА_25 мобільний телефон Iphone 8 світло сірого кольору, постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання слідчого про накладення арешту на майно - мобільний телефон Iphone 8 світло сірого кольору.

В обґрунтування апеляційної скарги послалася на те, що матеріали провадження не свідчать в повній мірі про обґрунтованість підозри, оскільки протокол допиту свідка складений після одинадцяти днів після обставин та розпочатий через дев`ять хвилин після внесення відомостей до ЄРДР, що на думку захисника свідчить про його штучний характер створення. Наголосила, що доручення на які посилається прокурор у клопотанні відсутні у додатках, а один з рапортів не має відношення до пред`явленої підозри.

Позиції учасників апеляційного провадження

В судовому засіданні підозрювана та захисник підтримали апеляційну скаргу та просила скасувати арешт майна.

Мотиви суду апеляційної інстанції

Заслухавши доповідь судді-доповідача, підозрювану та захисника, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів судового провадження вбачається, що обласною прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0004326 від 17.06.2024 за ч. 3 ст. 368 КК України, досудове розслідування в якому проводиться другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Харкові) територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві.

Під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_25 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі наказу Головного управління Державної податкової служби від 20.01.2023 № 151-о переведена на посаду заступника начальника управління - начальника відділу позапланових перевірок Управління оподаткування фізичних осіб Головного управління ДПС у Харківській області з 20.01.2023, яка відноситься до категорії «Б» посад державної служби.

Відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України службовими особами є особи, які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, а також постійно чи тимчасово обіймають в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державного управління із спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною службовою особою підприємства, установи, організації, судом або законом.

Таким чином, згідно з ч. 3 ст. 18 КК України, ОСОБА_25 є особою, яка постійно здійснює функцію представника влади, тобто є службовою особою.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, ОСОБА_25 як посадова особа органу державної влади зобов`язана була діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну податкову службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.03.2019 № 227 (зі змінами) (далі Положення про ДПС), Державна податкова служба України (далі за текстом ДПС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Крім того, згідно з п. 2 Положення про ДПС, ДПС у своїй діяльності керується Конституцією і законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.

Пунктом п.2 Положення про ДПС, передбачені основні завдання ДПС, у тому числі реалізація державної податкової політики, здійснення в межах повноважень, передбачених законом, контролю за надходженням до бюджетів та державних цільових фондів податків, зборів, платежів, державної політики у сфері контролю за виробництвом та обігом спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пального, державної політики з адміністрування єдиного внеску, державної політики у сфері контролю за своєчасністю здійснення розрахунків в іноземній валюті в установлений законом строк, дотриманням порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), проведення розрахункових операцій, а також за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону.

Згідно п. 4 Положення про ДПС, ДПС відповідно до покладених на неї завдань, у тому числі:

- здійснює контроль за дотриманням вимог податкового законодавства, законодавства щодо адміністрування єдиного внеску та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на ДПС;

- здійснює адміністрування податків, зборів, платежів, єдиного внеску, у тому числі проводить відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків (платників єдиного внеску);

- застосовує до платників податків (платників єдиного внеску) передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення вимог податкового законодавства чи законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на ДПС;

- складає стосовно платників податків фізичних осіб та посадових осіб платників податків юридичних осіб протоколи про адміністративні правопорушення та виносить постанови у справах про адміністративні правопорушення у порядку, встановленому законом;

- здійснює ліцензування діяльності суб`єктів господарювання з виробництва спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів і рідин, що використовуються в електронних сигаретах, з оптової торгівлі спиртом, оптової та роздрібної торгівлі алкогольними напоями, тютюновими виробами і рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, та контроль за таким виробництвом та обігом;

- організовує роботу, пов`язану із замовленням марок акцизного податку, їх зберіганням, продажем, відбором зразків з метою проведення експертизи щодо їх автентичності та здійсненням контролю за наявністю таких марок на пляшках (упаковках) з алкогольними напоями і пачках (упаковках) тютюнових виробів, ємностях (упаковках) з рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, під час їх транспортування, зберігання і реалізації;

- здійснює контроль за виробництвом, обігом та реалізацією підакцизних товарів, за їх цільовим використанням, забезпечує міжгалузеву координацію у цій сфері;

- здійснює заходи щодо запобігання та виявлення порушень вимог законодавства у сфері виробництва та обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального;

- здійснює контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, які провадять роздрібну торгівлю тютюновими виробами, тютюном, промисловими замінниками тютюну та рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, вимог законодавства щодо максимальних роздрібних цін на такі вироби, встановлених виробниками або імпортерами таких виробів;

- здійснює контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, які провадять оптову або роздрібну торгівлю алкогольними напоями, вимог законодавства щодо мінімальних оптово-відпускних або роздрібних цін на такі напої;

- проводить роботу, пов`язану з посиленням боротьби з незаконним виробництвом, переміщенням, обігом спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пального та інших підакцизних товарів (продукції);

- проводить контрольні розрахункові операції до початку перевірки платника податків щодо дотримання ним порядку проведення розрахункових операцій та застосування реєстраторів розрахункових операцій;

- здійснює контроль за дотриманням встановлених законом строків проведення розрахунків в іноземній валюті, за додержанням порядку приймання готівки для виконання платіжних операцій (крім приймання готівки банками), порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), проведення розрахункових операцій, а також за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону.

Наказом від 11.11.2022 № 174 зі змінами, внесеними наказами Головного управління ДПС у Харківській області від 17.05.2023 № 254, від 16.11.2023 № 535, від 18.01.2024 № 35, від 20.11.2024 № 381, від 04.12.2024 № 438, від 14.01.2025 № 19 затверджено Положення про управління оподаткування фізичних осіб ГУ ДПС у Харківській області (далі Положення про управління).

Відповідно до п. 1.3 Положення про управління до складу управління входять структурні підрозділи відповідно до затвердженої організаційної структури ГУ ДПС затвердженої Головою ДПС (або особою, на яку покладене виконання обов`язків).

В.о. начальника Головного управління ДПС у Харківській області 11.11.2022 затверджено Положення про відділ позапланових перевірок оподаткування фізичних осіб Головного управління ДПС у Харківській області, а також 18.01.2024 затверджено зміни до нього.

Відповідно до п. 1.3. Положення, роботу відділу спрямовує та координує начальник відділу, який безпосередньо підпорядковується начальнику управління оподаткування фізичних осіб.

Водночас, відповідно до п. 2 примітки до ст. 368 КК України та Закону України «Про запобігання корупції» посада заступник начальника управління- начальник відділу позапланових перевірок Управління оподаткування фізичних осіб ГУ ДПС у Харківській області належить до посад, що займають відповідальне становище, оскільки згідно зі ст. 6 Закону України «Про державну службу» належить до категорії «Б».

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» правоохоронні органи - органи прокуратури, Національної поліції, служби безпеки, Військової служби правопорядку у Збройних Силах України, Національне антикорупційне бюро України, органи охорони державного кордону, Бюро економічної безпеки України, органи і установи виконання покарань, слідчі ізолятори, органи державного фінансового контролю, рибоохорони, державної лісової охорони, інші органи, які здійснюють правозастосовні або правоохоронні функції.

Отже, ОСОБА_25 , обіймаючи посаду заступника начальника управління - начальника відділу позапланових перевірок Управління оподаткування фізичних осіб ГУ ДПС у Харківській області, будучи працівником правоохоронного органу, а також службовою особою, що займає відповідальне становище, здійснюючи функції представника влади, діючи умисно, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення протиправним шляхом, використовуючи своє службове становище, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, вчинила корупційний кримінальне правопорушення за наступних обставин.

Так, ОСОБА_26 перебуває у шлюбі із ОСОБА_27 , яка є фізичною особою підприємцем з 2021 року, основний вид діяльності: роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами. Свою діяльність ОСОБА_27 здійснює за адресою: АДРЕСА_1 . ОСОБА_27 перебуває на загальній системі оподаткування та має ліцензію на здійснення торгівлі підакцизними товарами. Розрахунок з покупцями здійснюється за допомогою РРО.

У липні 2024 року (точну дату на даний час під час досудового розслідування не було встановлено), за адресою реєстрації ОСОБА_27 : АДРЕСА_2 , надійшов лист з Краснокутської державної податкової інспекції про надання документів щодо ведення підприємницької діяльності ФОП ОСОБА_27 за 2023 рік. На цій лист ОСОБА_27 ніяк не відреагувала та документи не надавала.

У жовтні 2024 року (точну дату на даний час під час досудового розслідування не було встановлено) на телефон дружини зателефонував представник ГУ ДПС у Харківській області та повідомив, що під час ведення господарської діяльності у ФОП ОСОБА_27 виникла розбіжність між звітними даними та даними за РРО у 2023 році. ОСОБА_27 було повідомлено, що на адресу її реєстрації буде надіслано лист про надання необхідних документів щодо виникнення розбіжності та буде проведена податкова перевірка.

ОСОБА_26 разом із своєю дружиною звернувся до Краснокутської ДПІ для з`ясування подальших дій, на що їм повідомили, що з цим питанням необхідно звернутися до відповідного управління ГУ ДПС у Харківській області, яке розташовується за адресою: м. Харків, вул. Болбочана Петра, буд.25.

01.11.2024 ОСОБА_26 перебував по особистим справам у м. Харкові та вирішив приїхати до ГУ ДПС у Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Болбочана Петра, буд. 25, для з`ясування причин надходження листів із ГУ ДПС у Харківській області на адресу реєстрації його дружини ФОП ОСОБА_27 . В цей же день приблизно о 10:30 він прибув за вказаною адресою та повідомив на вході охоронцю, що він прибув для з`ясування причин щодо надходження листів із ГУ ДПС у Харківській області на адресу реєстрації ФОП ОСОБА_27 . Приблизно о 10 год. 48 хв. до нього вийшла заступник начальника відділу позапланових перевірок ГУ ДПС у Харківській області ОСОБА_28 , яка провела його до службового кабінету заступника начальника начальника відділу позапланових перевірок ГУ ДПС у Харківській області ОСОБА_25 .

Під час бесіди ОСОБА_25 та ОСОБА_28 детально роз`яснили ОСОБА_26 суть порушень, на їхню думку, вчинених ФОП ОСОБА_27 під час здійснення підприємницької діяльності у 2023 році. Зі слів ОСОБА_25 та ОСОБА_28 суть порушень полягала у виникненні розбіжностей між поданою

ФОП ОСОБА_27 декларацією за 2023 рік та сумою виторгу згідно реєстратору розрахункових операцій (далі за текстом РРО). Сума такої розбіжності складала понад 3,5 мільйона гривень. З їх слів, перебуваючи на загальній системі оподаткування, ФОП ОСОБА_27 при досягненні суми понад 1 мільйон гривень повинна була стати платником ПДВ з 11 числа наступного місяця. Згідно їх підрахунків сума донарахувань до державного бюджету повинна складати близько 700 тисяч гривень.

Після даного роз`яснення ОСОБА_28 покинула службовий кабінет, а ОСОБА_25 залишилась із ОСОБА_26 наодинці. В цей час у ОСОБА_25 виник злочинний умисел, спрямований на одержання неправомірної вигоди за непроведення перевірки ФОП ОСОБА_27 . Доводячи свій умисел до кінця, ОСОБА_25 близько 11:15 звернулась до ОСОБА_26 із запитанням, що він зможе їй запропонувати за непроведення перевірки ФОП ОСОБА_27 .

На це, ОСОБА_26 не зрозумівши запитання, відповів, що не знає, на що ОСОБА_25 перепитала його ще раз, на скільки він готовий, тим самим продовжила реалізацію злочинного умислу, направленого на досягнення мети щодо одержання неправомірної вигоди.

Не отримавши від ОСОБА_26 пропозиції, ОСОБА_25 запропонувала останньому надати їй 2000 доларів США в якості неправомірної вигоди, зробивши це шляхом жесту із двох пальців, одночасно запитавши ОСОБА_26 , чи в змозі останній надати грошові кошти у вказаному розмірі. ОСОБА_26 погодився на пропозицію, однак повідомив, що йому потрібен час для збирання необхідної суми грошових коштів. Під час їх діалогу ОСОБА_25 наполягала на тому, що гроші необхідно надати в цей же день.

Близько 11:21 ОСОБА_26 залишив службовий кабінет ОСОБА_25 .

В подальшому, о 13:44 ОСОБА_25 , перебуваючи у своєму службовому кабінеті, отримала телефонний дзвінок у інтернет месенджері «WhatsApp» від ОСОБА_26 . Під час даної розмови ОСОБА_26 запитав у ОСОБА_25 , де вони можуть зустрітись, на що ОСОБА_25 повідомила, щоб він під`їхав знов до її службового кабінету, розташованого за вищевказаною адресою.

Того ж дня, близько 14:02 ОСОБА_25 , перебуваючи у своєму службовому кабінеті, отримала телефонний дзвінок у інтернет месенджері «WhatsApp» від ОСОБА_26 . Під час телефонної розмови ОСОБА_26 повідомив, що він прибув до ГУ ДПС у Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Болбочана Петра, 25, на що ОСОБА_25 відповіла, що його зараз пропустять.

Того ж дня, близько 14:03 ОСОБА_26 зайшов до службового кабінету ОСОБА_25 , розташованого за вищевказаною адресою. Остання, перебуваючи на своєму робочому місці, продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, спрямованого на одержання неправомірної вигоди, відкрила верхню шухляду свого столу, вказуючи таким чином своїми діями на місце, куди ОСОБА_26 має покласти грошові кошти, що є предметом неправомірної вигоди, усвідомлюючи протиправність своїх дій та бажаючи довести до кінця свій злочинний умисел, а також побоюючись викриття правоохоронними органами, ОСОБА_25 спитала у ОСОБА_26 , чи не має він наміру викрити її в одержанні неправомірної вигоди. Отримавши від ОСОБА_26 відповідь, про те, що він не викриє її у одержанні неправомірної вигоди, ОСОБА_25 одержала від ОСОБА_26 неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів у раніше обумовленому розмірі в сумі 2000 доларів США, які знаходились у паперовому конверті білого кольору, що ОСОБА_26 поклав у заздалегідь вказане ОСОБА_25 місце - шухляду її робочого столу, тим самим ОСОБА_25 одержала неправомірну вигоду в розмірі 2000 доларів США за невчинення дій, що входили до її службових повноважень, а саме: проведення перевірки та донарахування податкових зобов`язань дружині ОСОБА_26 фізичній особі підприємцю ОСОБА_27 , чим довела свій злочинний умисел, направлений на отримання неправомірної вигоди, до кінця.

Таким чином, ОСОБА_25 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а саме: одержання службовою особою, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди для себе за невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дії з використанням наданого їй службового становища.

20.01.2025 ОСОБА_25 було повідомлено про підозру за ч.3 ст. 368 КК України.

Обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_25 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами у їх сукупності, зокрема: Протоколом допиту свідка ОСОБА_26 ; відповідями на доручення на проведення слідчих дій; іншими матеріалами кримінального провадження у своїй сукупності.

Таким чином, наявні достатні дані того, що начальник відділу позапланових перевірок Управління оподаткування фізичних осіб ГУ ДПС у Харківській області ОСОБА_25 19.06.1974 року скоїла вищезазначене кримінальне правопорушення.

Відповідно до ст. 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом є речовими доказами по справі. Якщо документи містять зазначені вище ознаки, вони теж є речовими доказами.

Згідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Так, ч.2 ст.170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Задовольнивши клопотання слідчий суддя дійшов висновку, що накладення арешту на майно необхідне з для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Як вбачається з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

З матеріалів вбачається, що є достатні підстави вважати, що майно вказане в клопотанні відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а посилання представника власника про зворотне є безпідставними.

Окрім того, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Згідно зі ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, окрім іншого, правову підставу для арешту майна та можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні у разі арешту майна з підстав, передбачених п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

При розгляді клопотання про арешт майна, слідчим суддею дотримані вимоги ч. ч. 2, 4 ст. 173 КПК України та ст. 172 КПК України, зміст ухвали слідчого судді в цілому відповідає вимогам ч. 5 ст. 173 КПК України.

Мотиви прийнятого рішення слідчим суддею викладені в мотивувальній частині ухвали, з чим погоджується і апеляційний суд.

Задовольнивши клопотання слідчого з посиланням на зміст ст. 170 КПК України слідчий суддя врахував, що в ньому йдеться не про арешт майна підозрюваного, а арешт майна, передбачений ч.2 ст.170 КПК України, що здійснюється для забезпечення доказової бази в кримінальному провадженні.

Доводи захисника про відсутність обгрунтованої підозри, із посиланням на окремі докази та наданні їм оцінки, не приймаються до уваги, оскільки оцінка окремих доказів можлива виключно за результатами судового розгляду, під час прийняття остаточного судового рішення.

Відповідно до порядку, передбаченого ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Європейський суд з прав людини, неодноразово підкреслював, що в разі, коли держави вважають за потрібне вдаватися до таких заходів, як обшуки з метою отримання доказів вчинення протиправних діянь, вилучення майна або арешт майна, Суд оцінюватиме, чи були підстави, наведені для виправдання таких заходів, відповідними та достатніми, і чи було дотримано принцип пропорційності, а також, зокрема, чи були у справі також інші докази на той час вчинення протиправних діянь та на рішення ЄСПЛ у справі «Новоселецький проти України» (Заява №47148/99, рішення від 22.02.2005, остаточне рішення від 22.05.2005) Європейський суд з прав людини вказує, що у кожній справі, в якій йде мова про порушення вищезгаданого права (володіння своїм майном), суд повинен перевірити дії чи бездіяльність держави з огляду на дотримання балансу між потребами загальної суспільної потреби та потребами збереження фундаментальних прав особи, особливо враховуючи те, що заінтересована особа не повинна нести непропорційний та непомірний тягар.

Відповідно до пунктів 69, 73 рішення Європейського суду з прав людини від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції» (Sporrong and Lonnroth v. Sweden) будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар.

Всі інші питання - фактичні обставини кримінального провадження, питання винності чи не винності в скоєнні кримінальних правопорушень, вірності кваліфікації, а також питання належності, допустимості, достовірності доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу - судовому провадженні під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає ухвалу слідчого судді обґрунтованою та належним чином мотивованою і підстав для її скасування, за доводами апеляційної скарги не вбачає.

Керуючись ст. ст.404, 405, 407, 418, 419, 423 КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Ухвалу слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 24 січня 2025 року про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню №0004326 від 17.06.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України -залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді