Справа № 481/469/25
Провадж.№ 1-кс/481/158/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.04.2025 рокуСлідчий суддя Новобузького районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Новий Буг, Миколаївської області скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність СВ ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення,

Встановив:

28.03.2025 року до Новобузького районного суду Миколаївської області надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність СВ ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення, згідно з якою просив зобов`язати слідчого СВ ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області внести відповідні відомості до ЄРДР за його заявою від 20.03.2025 року про вчинене кримінальне правопорушення, а саме підроблення документів що знаходяться в реєстраційній справі № 5 Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, пов`язаних із передачею ОСОБА_4 земельної ділянки в оренду ПОСП «Красна Баштанка».

Скаргу обґрунтовував тим, що ОСОБА_4 , який проживає по АДРЕСА_1 , є власником земельної ділянки площею 5.99 га. кадастровий номер :02:000:0510, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташованої в межах території Вільнозапорізької (до 2017 року - Шевченківської) сільської ради Баштанського (до 2020 року - Новобузького) району Миколаївської області.

01.10.2011 р., між ОСОБА_4 і ПОСП «Красна Баштанка» був укладений договір оренди землі, згідно з умовами якого передбачалося передання ОСОБА_4 даної земельної ділянки ПОСП «Красна Баштанка» у користування строком на 6 років.

31.03.2013 року між ОСОБА_4 і ПОСП «Красна Баштанка» була укладена угода про розірвання договору оренди землі від 01.10.2011 р.

За актом приймання-передачі земельної ділянки, яка була надана в оренду терміном на 6 років, без дати, ПОСП «Красна Баштанка» передало ОСОБА_4 земельну ділянку, яка була надана в оренду у відповідності з договором оренди землі від 01.10.2011 р.

01.04.2013 р., між ОСОБА_4 і ПОСП «Красна Баштанка» був укладений договір оренди землі, згідно з умовами якого передбачалося передання ОСОБА_4 цієї ж земельної ділянки ПОСП «Красна Баштанка» у користування строком на 49 років.

В акті приймання-передачі земельної ділянки, яка була надана в оренду терміном на 49 років, без дати, зазначено, що орендар ПОСП «Красна Баштанка» передає земельну ділянку, яка була надана йому в оренду у відповідності з договором оренди землі від 01.04.2013 р., а орендодавець ОСОБА_4 приймає вищевказану земельну ділянку. Тобто ПОСП «Красна Баштанка» повернуло ОСОБА_4 земельну ділянку, надану в оренду за договором оренди землі від 01.04.2013 р.

Реєстраційна справа № 5 Державного реєстру речових прав на нерухоме майно містить, зокрема, угоду про розірвання договору оренди земельної ділянки від 31.03.2013, договір оренди землі від 01.04.2013 р. і акт приймання-передачі земельної ділянки, що передається в оренду, без дати. Дані документи відрізняються від вищезгаданих відповідно.

Так. п. 1 угоди від 31.03.2013 р. про розірвання договору оренди земельної ділянки від 01.10.2011 р.. отриманої з реєстраційної справи, містить дату 31.03.2013 р., крім цього, підпис від імені ОСОБА_4 вчинено не ним, а іншою особою.

Також, п. 1 договору оренди землі від 01.04.2013 р., отриманий з реєстраційної справи містить слово «кад.», не містить тексту «25.04.2013 р. № 677172/850096» після підпис сторін, крім цього, підпис від імені ОСОБА_4 вчинено не ним, а іншою особою.

Акт приймання-передачі земельної ділянки, яка передається в оренду, без дати, отриманий з реєстраційної справи, викладений таким чином, що згідно цього акта орендодавець ОСОБА_4 передає у відповідності з договором оренди земельної ділянки земельну ділянку, а орендар ПОСП «Красна Баштанка» приймає в оренду у відповідності договором оренди земельної ділянки вищевказану земельну ділянку. Крім того, підпис від імені ОСОБА_4 в цьому акті вчинено не ним, а іншою особою.

Згідно рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 24.04.2013 р. та від 30.04.2013 р. заяви про державну реєстрацію прав державному реєстратору подавала ОСОБА_5 , представник ПОСП «Красна Баштанка».

З наведеного вище слідує, що угода від 31.03.2013 р. і договір оренди землі від 01.04.2013 в укладенні яких брав участь ОСОБА_4 , на державну реєстрацію не подавалися та її не пройшли. Отже такі правочини не були вчинені.

На державну реєстрацію подавалися та її пройшли угода від 31.03.2013 р. і договір оренди землі від 01.04.2013 р., які ОСОБА_4 не підписував, від його імені в даних правочин підписи вчинила інша особа.

Також слідує, що ОСОБА_4 не передавав земельну ділянку ПОСП «Красна Баштанка» за актом приймання-передачі, навпаки, ПОСП «Красна Баштанка» передало її ОСОБА_4 .

Угода від 31.03.2013 р., договір оренди землі від 01.04.2013 р.. які пройшли державну реєстраці. і акт приймання-передачі земельної ділянки, за яким ОСОБА_4 передав ПОСП « Красна Баштанка» земельну ділянку підроблені в ПОСП «Красна Баштанка» певними особами. Докази підроблення документів будуть отримані після проведення відповідних експертних досліджень.

Таким чином. ПОСП «Красна Баштанка» безпідставно користується земельною ділянкою власником якої є ОСОБА_4 , чим порушуються права та інтереси останнього.

Враховуючи вищевикладене. керуючись ст. ст. 60, 214 КПК України, 20.03.2025 р.. представник подав до ВП № 1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області заяву від 20.03.2025 р. про вчинене кримінальне правопорушення, в якій виклав вищенаведені обставини та додав до неї докази на підтвердження таких обставин, а також просив невідкладно, але не пізніше 24 годин після отримання цієї заяви, внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування за а кримінальним правопорушенням, а саме: за фактом підроблення документів. Однак ВП № 1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області не надало представнику ні відповідний витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, ні будь-якої іншої інформації щодо результатів розгляду заяви від 20.03.2025 р. про вчинене кримінальне правопорушення, тому він змушений звертатися до слідчого судді щодо оскарження такої бездіяльності.

Скаржник ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, у скарзі просив розглядати її без його участі у зв`язку із воєнним станом в Україні та можливими повітряними атаками рф території України.

Слідчий СВ ВП № 1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області у судове засідання не з`явився, причини своєї неявки суду не повідомив, що відповідно до ч.3 ст.306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

При цьому 01.04.2025 року від особи, дії якої оскаржуються надійшли матеріали зареєстровані в ІП «Єдиний облік» ІКС ІПНП за № 2169 від 21.03.2025 року за результатами розгляду заяви ОСОБА_3 .

Дослідивши матеріали скарги та матеріали № 2169 від 21.03.2025 року за результатами розгляду заяви ОСОБА_3 , слідча суддя вважає, що скарга не підлягає до задоволення, виходячи з таких підстав.

Згідно зі ст. 62 Конституції України, положень ст. 17 КПК, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності винності особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ч.1, ч. 2 ст. 2 КК підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення - вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку. Ключовими принципами статті 6 Конвенції є - верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд. Так, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 91 КПК до обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні належать, подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення).

Згідно з ч. 1 ст. 94 КПК передбачає, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Слідчим суддею встановлено, що 21.03.2025 року ОСОБА_3 було подано до ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області заяву в інтересах ОСОБА_4 , в якій просив невідкладно внести до ЄРДР відомості про вчинене кримінальне правопорушення за фактом підроблення документів: угоди від 31.03.2013 р. про розірвання договору оренди землі від 01.10.2011 р. договору оренди землі від 01.04.2013 р. та акта приймання-передачі земельної ділянки, яка передається в оренду, що знаходяться в реєстраційній справі № 5 Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Дана заява зареєстрована 21.03.2025 за № 2169.

За результатами розгляду даної заяви був опитаний сам ОСОБА_4 , який повідомив, що з 2011 року він перебуває у договірних відносинах із ПОСП «Краска Баштанка». Дане підприємство орендує його земельну ділянку. Усі договори в 2011, в 2012 році він підписував особисто. Однак не погодившись із розміром орендної плати в 2017-2018 роках він почав вимагати розірвання договору оренди земельної ділянки. Пізніше подавав позов про збільшення розміру орендної плати. До цього часу відбувають судові процеси. На те, що підпис в договорі не ним вчинений, йому вказав його представник ОСОБА_3 .

Тобто орендар на даний час вважає себе належним користувачем земельної ділянки, а власник земельної ділянки, не заперечуючи при цьому, що він дійсно з 2011 року передав земельну ділянку в оренду та підписував договори особисто, намагається розірвати договір оренди, при цьому лише в 2025 році його представник вказав, що підпис виконаний не ОСОБА_4 . Крім того з 2017 чи 2018 року ОСОБА_4 намагається припинити договірні відносини з ПОСП «Красна Баштанка». Але всі ці обставини підлягають встановленню та дослідженню саме в межах цивільної справи, а не кримінального провадження. І в межах цивільної справи ОСОБА_4 шляхом подання клопотання, може просити суд про призначення експертного дослідження підпису і в разі доведення такого висновком експерта, дана обставина може стверджувати про можливе вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Згідно з ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно - небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Обов`язковими елементами складу будь-якого злочину є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона. Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про те, що дії (бездіяльність), які оцінюються, не є злочином.

Таким чином, аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що внесенню в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Такий висновок слугує гарантією кожної особи від необґрунтованого обвинувачення, процесуального примусу, а також безпідставного свавілля.

Крім цього, слід звернути увагу, що аналіз змісту положень ст. 214 КПК України свідчить про обов`язковість вчинення дій лише щодо прийняття та реєстрації заяви, як це передбачено у частині четвертій вказаній статті, і відмова у вчиненні таких дій не допускається.

При цьому зміст частини першої зазначеної статті не передбачає імперативного обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим Кримінальним кодексом України.

Слідчий суддя також зазначає, що відповідно до ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, а сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до висновку, зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Слідчий суддя вважає,що власником земельної ділянки обраний не вірний спосіб захисту своїх прав, якщо вони порушуються, оспорюються або не визнаються іншою особою.

На підставі вищевикладеного, слідчий суддя вважає, що підстави для внесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 21 березня 2025 року про вчинення кримінального правопорушення відсутні.

Керуючись ст.ст. 110, 214, 303- 307, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

Постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність СВ ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення за його заявою від 20.03.2025 року в інтересах ОСОБА_4 , відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала в повному обсязі проголошена 04.04.2025 року об 11 годині 00 хв.

Слідчий суддя