Справа №295/1849/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.02.2025 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_5 ,

потерпілої ОСОБА_6 ,

представника потерпілої ОСОБА_7 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду у м. Житомирі кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0003778 від 03.12.2024 про обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Житомира, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України, -

в с т а н о в и в:

До суду надійшов указаний обвинувальний акт із додатками.

У підготовчому судовому засіданні прокурор висловив думку про можливість призначення до судового розгляду даного кримінального провадження, оскільки справа підсудна Богунському районному суду м. Житомира, підстав для закриття або зупинення провадження по справі немає, обвинувальний акт складено відповідно до вимог КПК України, розгляд справи повинен відбуватися у відкритому судовому засіданні за участі учасників судового провадження.

Прокурором зазначено про надання під час судового розгляду процесуальних документів (інших доказів) та виклик свідків відповідно до реєстру, про що буде зазначено у вступній промові. Також прокурор просив прийняти до спільного розгляду з обвинувальним актом цивільний позов потерпілої.

Обвинувачений та його захисник підтримали думку прокурора щодо можливості призначення обвинувального акту до судового розгляду та прийняття цивільного позову потерпілої до спільного розгляду з ним, просили проводити розгляд справи у закритому судовому засіданні, оскільки ОСОБА_4 є діючим військовослужбовцем, який брав активну участь у захисті держави.

Потерпіла та її представник підтримали думку прокурора щодо призначення обвинувального акту до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, просили прийняти до спільного розгляду цивільний позов потерпілої до обвинуваченого про стягнення моральної шкоди.

Заслухавши думку прокурора, потерпілої та її представника, обвинуваченого та його захисника, вивчивши зміст обвинувального акту із додатками та цивільний позов, суд дійшов наступного висновку.

Обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, вказане кримінальне провадження підсудне Богунському районному суду м. Житомира відповідно до вимог ст. 32 КПК України.

Відсутні підстави для закриття провадження згідно п. 2 ч. 3 ст. 314 КПК України. Кримінальне провадження здійснюється суддею одноособово відповідно до вимог ч. 1 ст. 31 КПК України, у відкритому судовому засіданні за участі учасників провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 27 КПК України кримінальне провадження в судах усіх інстанцій здійснюється відкрито. Суд може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої частини лише у випадках, вичерпний перелік яких наведено у ч. 2 ст. 27 КПК України.

Оскільки зазначені строною захисту підстави для розгляду справи у закритому судовому засіданні, не є такими, що передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, тому суд вважає, що розгляд кримінального провадження має бути здійснено у відкритому судовому засіданні.

Згідно з ч. 1 ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

З огляду на наведене, наявні правові підстави для спільного розгляду з обвинувальним актом цивільного позову потерпілої до обвинуваченого про стягнення моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Суд вважає, що підготовка кримінального провадження до судового розгляду завершена.

Разом із тим, 11.02.2025 від прокурора до суду надійшло письмове клопотанням про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого, яке він підтримав у судовому засіданні, посилаючись на те, що ризики, передбачені п. п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України не зменшилися та не відпали.

Обвинувачений та його захисник заперечували проти задоволення клопотання прокурора та просили застосувати більш м`який запобіжний захід, оскільки ОСОБА_4 раніше не судимий, має малолітню дитину, неодноразово нагороджений відзнаками за виконання бойових завдань, зобов`язується з`являтися за першим викликом до суду, контроль за чим на себе бере командування військової частини.

Представник потерпілої наполягав на продовженні строків тримання під вартою, зважаючі на наведені у клопотанні прокурора ризики, найбільшим із яких вважає зупинення кримінального провадження у зв`язку з перебуванням обвинуваченого на військовій службі.

Потерпіла крім того зазначила, що обвинувачений керував автомобілем у стані алкогольного сп`яніння, не маючи права керування транспортним засобом.

Заслухавши думку учасників судового провадження, вивчивши зміст клопотання прокурора та думку сторони захисту, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ухвали слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 09.12.2025 ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів до 05.02.2025. Ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 05.02.2025 строк тримання під вартою ОСОБА_4 продовжено до 15.02.2025.

Відповідно до вимог ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

За змістом ст. ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання під вартою має оцінюватись у кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовженнстроку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагаютьсправжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Вирішуючи питання про продовження строку тримання під вартою, судом враховано суспільну небезпеку інкримінованого обвинуваченому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України, яке згідно зі ст. 12 КК України є тяжким злочином, за яке передбачене безальтернативне покарання у виді позбавлення волі, а також відомості про особу обвинуваченого, який є військовослужбовцем, раніше не судимий, одружений, має малолітню дитину, позитивно характеризується за місцем служби.

Суд враховує, що усвідомлюючи тяжкість покарання, яке йому загрожує, обвинувачений може переховуватися від суду, вчиняти спроби впливу на учасників кримінального провадження, клопотати про зупинення провадження, оскільки він є діючим військовослужбовцем і може бути залучений до виконання бойових завдань, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Стан здоров`я та вік обвинуваченого дозволяє утримувати його під вартою, доказів про протилежне стороною захисту не надано.

Розгляд кримінального провадження до закінчення строку продовженого запобіжного заходу завершити неможливо з об`єктивних причин.

За таких обставин встановлено, що підстави, за яких щодо обвинуваченого застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не змінились, а встановлені ризики не зменшились, у зв`язку з чим суд вважає, що підстави для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на більш м`які не зможуть забезпечити його належну процесуальну поведінку.

Захисником обвинуваченого не зазначено посилань на докази щодо зменшення ризиків, які існували під час обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та його продовження, застосування більш м`яких запобіжних заходів є недостатнім для їх запобігання, тому з метою дотримання балансу між суспільним інтересом та правом особи на особисту свободу, суд вважає, що наведені прокурором підстави для продовження строку тримання під вартою є належним чином обґрунтованими, а клопотання таким, що підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 27, 128, 176-178, 194, 199, 202, 314-316, 331, 372 КПК України, суд -

п о с т а н о в и в :

Призначити до судового розгляду кримінальне провадження № 0003778 від 03.12.2024 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч. 3 ст. 286-1 КК України на 09 годину 30 хвилин 18 лютого 2025 року у залі 1Б2 Богунського районного суду м. Житомира.

Розгляд кримінального провадження здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.

У судове засідання викликати учасників судового провадження: прокурора, потерпілу та її представника, обвинуваченого та його захисника, свідків.

Продовжити стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Житомирська установа виконання покарань (№ 8)» на строк 60 днів, тобто до 11 квітня 2025 року включно.

Копію даної ухвали направити до Державної установи «Житомирська установа виконання покарань (№ 8)» для виконання.

Прийняти цивільний позов потерпілої ОСОБА_6 до обвинуваченого ОСОБА_4 про стягнення моральної шкоди до спільного розгляду з кримінальним провадженням, визнавши потерпілу цивільним позивачем, а обвинуваченого цивільним відповідачем.

Ухвала суду може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а обвинуваченим, який перебуває під вартою, з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Суддя