Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/4660/24

Номер провадження: 1-кп/511/343/24

26.12.2024 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:

судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4 (дистанційно)

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна Одеської області в режимі відеоконференцзв`язку клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженні №0000690 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 05.10.2024 року за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеса Одеської області, громадянина України, офіційно не працюючого, з середньою освітою, зареєстрованого та фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 частиною статті 121 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

23 грудня 2024 року на адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшов на розгляд вищезазначений обвинувальний акт.

Фактичні обставини справи, викладені в обвинувальному акті.

Згідно обвинувального акту ОСОБА_4 обвинувачується в тому, що він 05 жовтня 2024 приблизно о 16 годині 30 хвилин, знаходячись в стані алкогольного сп`яніння, на грунті соціально-побутових проблем, перебуваючи на території подвір`я домоволодіння, що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , реалізуючи раптово виниклий злочинний умисел спрямований на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_6 , усвідомлюючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій та бажаючи їх настання, дістав зі своєї наплічної сумки складний ніж, яким умисно наніс останньому поверхневу різану рану лівого передпліччя.

Побачивши це, ОСОБА_7 , який перебував безпосередньо біля ОСОБА_4 та ОСОБА_6 , вирішив заспокоїти свого пасинка ОСОБА_4 та взявши відро з водою облив останнього, нащо ОСОБА_4 не заспокоївся та продовжив конфліктувати з ними, тримаючи в руках складний ніж.

З метою запобігання вчинення ОСОБА_4 подальших протиправних дій ОСОБА_7 був вимушений завдати металевим відром, яке тримав у руці, один удар по голові ОСОБА_4 , після якого у того ніж випав з руки та він присів навпочіпки.

Після цього ОСОБА_6 підійшов до ОСОБА_4 та намагався його заспокоїти, однак ОСОБА_4 , з метою навмисного спричинення ОСОБА_6 тілесних ушкоджень, підняв з землі свій ніж та наніс останньому ще один удар ножом в ліву половину грудної клітини , чим спричинив ОСОБА_6 проникаюче у ліву плевральну порожнину колото-різане поранення лівої половини грудної клітки з гемопневмотораксом (накопиченням крові і повітря у вказаній порожнині) з раною у 4-му міжреберному проміжку по середній пахвовій лінії; поверхневі різані рани з боку внутрішніх поверхонь лівого плеча.

Виявлене у ОСОБА_6 проникаюче у ліву превральну порожнину поранення є небезпечним для життя і за вказаною кваліфікаційною ознакою відноситься до тяжких тілесних ушкоджень (відповідно до п.2.1.1, п.2.1.2, п. 2.1.3 «Правил судово-медичного визначення ступені тяжкості тілесних ушкоджень» від 17.01.1995р. №6.

Після спричинення тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_4 припинив свої злочинні дії, а потерпілого ОСОБА_6 було доставлено до лікарні

Дії ОСОБА_4 кваліфіковані за ч. 1 ст. 121 КК України, тобто умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння

Зміст клопотання прокурора.

Прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_3 в підготовчому судовому засіданні подано клопотання про необхідність обрання на період судового розгляду даного кримінального провадження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою терміном на 60 днів.

Дане клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_4 звинувачується у вчиненні тяжкого злочину, йому пред`явлено обґрунтовану підозру та наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема можливого переховування від суду, так як ОСОБА_4 не має офіційного місця роботи, не має місних соціальних зв`язків, обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину.

Позиції учасників судового засідання .

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 просили обрати йому більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

3. Норми законодавства, на підставі яких суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Частиною 3 ст. 315 КПК України, передбачено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому кримінальному провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підставою застосування запобіжного заходу є відповідно до ч.2 ст.177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1ст.177 КПК України.

У відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, міцність соціальних зв`язків, репутацію обвинуваченого, наявність судимостей, постійного місця роботи.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст.183 КПК запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком понад п`ять років.

4. Висновки суду.

Суд, вирішуючи доцільність обрання обвинуваченому такого виду запобіжного заходу, має встановити в першу чергу існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки цієї особи та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.

Так ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, а тому суд має право на підставі п.4 ч.2 ст.183 КПК України обрати відносно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Суд вважає, що дії, що ставляться ОСОБА_4 у провину носять суспільно-небезпечний характер і тому обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є виправданим заходом, оскільки цього вимагає справжній інтерес суспільства, який незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважає інтереси забезпечення права на свободу.

Також судом встановлено, що обвинувачений ОСОБА_4 , до затримання офіційно не працевлаштований, не задіяний на військовій службі, наявність міцних соціальних зв`язків в Україні не підтверджена, зокрема не встановлено його офіційний сімейний стан, наявність дітей, будь-якої нерухомості в Україні.

Ризик перешкоджати встановленню істини у кримінальному правопорушенні доводиться також і з огляду на початкову стадію досудового розслідування (рішення ЄСПЛ у справі Яжинський проти Польщі (Jarzynski v. Poland, § 43)).

По справі проводить підготовче судове засідання, не досліджено матеріали справи, не допитані потерпілиий та свідки.

Крім цього, суд вважає, що у зв`язку з військовою агресією збройних сил РФ та впровадження на території України воєнного стану, відповідно до рішення Верховного головнокомандувача №62/2022 вказані ризики лише збільшились, так як повсякденний уклад цивільного способу життя порушено.

Відтак, аналізуючи дані обставини, суд приходить до висновку, що на даній стадії процесу саме запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується обвинуваченому, і зокрема під час слухання справи у суді не надасть можливості перешкоджати обвинуваченому інтересам правосуддя шляхом ухилення від явки до суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту неможливо, так як необхідних умов для обрання такого виду запобіжного заходу на даній стадії процесу не встановлено.

5. Вирішення питання можливості застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Суд вважає, за можливе на даній стадії процесу визначити обвинуваченому заставу в розмірі 40(сорока ) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 121120 грн.

На момент розгляду даної справи термін тримання обвинуваченого під вартою не закінчився, однак він сплине до наступного судового засідання. Оскільки питання щодо подовження строків тримання обвинуваченого під вартою вирішується в судовому засіданні за участю всього складу суду, суд вважає за необхідне вирішити це питання в даному судовому засіданні.

На підставі викладеного і керуючись ст. 177, 178, 183, 194, 314,315 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Роздільнянської окружної прокуратури про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , - задовольнити.

Застосувати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеса Одеської області, громадянина України, за обвинуваченням у вчиненні злочину за ч.1 ст.121 КК України , - запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній установі "Одеський слідчий ізолятор" Міністерства юстиції на строк 60 (шістдесят) днів з 26 грудня 2024 року по 23 лютого 2025 року включно.

Одночасно визначити розмір застави у межах 40 (сорок) прожиткових мінімумів для працездатних осіб , що складає 121120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять грн) грн, яка може бути внесена на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого наступні обов`язки: прибувати на виклики до Роздільнянського районного суду Одеської області , не відлучатись із населеного пункту, де він зареєстрований та фактично проживає: АДРЕСА_1 , повідомляти суд про зміну свого місця проживання або місця роботи.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі Одеського слідчого ізолятора №21.

У разі внесенні застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику обвинуваченого, направити учасникам судового провадження та до Одеського слідчого ізолятора.

Ухвала підлягає оскарженню протягом п`яти днів з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду, відповідно до п. 1-1 ч. 2 ст. 395 КПК України.

Головуючий суддя ОСОБА_1