ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 621/2914/23 Головуючий суддя І інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-кп/818/217/25 Суддя доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2025 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду у м.Харків клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження вироку Зміївського районного суду Харківської області від 28 листопада 2023 року у кримінальному провадженні, внесеному 05 квітня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000132, за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,-

УСТАНОВИЛА:

На зазначений вирок місцевого суду обвинуваченим ОСОБА_6 подана апеляційна скарга разом з клопотанням про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

В клопотанні обвинувачений просить поновити строк на апеляційне оскарження вироку Зміївського районного суду Харківської області від 28 листопада 2023 року щодо нього.

В обґрунтування посилається на те, що не мав можливості подати апеляційну скаргу вчасно, оскільки у м.Харкові постійні обстріли, перебої з електропостачанням, а також зазначає, що він був позбавлений можливості ознайомитись з матеріалами кримінального провадження, у зв`язку з чим вважає, що строк на апеляційне оскарження було пропущено ним з поважних причин, просить його поновити.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали провадження, колегія суддів вважає, що клопотання обвинуваченого про поновлення строку на апеляційне оскарження задоволенню не підлягає, зважаючи на наступне.

На підставі п.1 ч.2 ст.395 КПК України апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на вирок або ухвалу про застосування чи відмову у застосуванні примусових заходів медичного або виховного характеру - протягом тридцяти днів з дня їх проголошення, а особою, яка перебуває під вартою, в той самий строк з моменту вручення ій копії судового рішення .

Відповідно до ч.1 ст.117 КПК України пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду, викладеному в ухвалі від 17 червня 2020 року у справі № 51-1599км20, поважними причинами пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення за відповідним клопотанням в порядку, передбаченому ст. 117 КПК України, може бути необізнаність заінтересованих осіб з мотивами постановленого рішення (відповідно до висновку об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладеному в Постанові від 27 травня 2019 року у справі № 461/1434/18), а також захворювання учасника провадження та інші непереборні обставини.

Згідно з практикою ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» (974_256) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява № 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

При цьому, колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу на те, що необґрунтоване поновлення процесуального строку на оскарження остаточного судового рішення порушує принцип юридичної визначеності і перешкоджає своєчасному виконанню рішення суду, яке набуло законної сили.

Як убачається з матеріалів провадження оскаржений вирок суду був постановлений 28 листопада 2023 року (а.с.100-102).

З журналу судового засідання та тексту вироку суду вбачається, що в судовому засіданні приймав участь обвинувачений ОСОБА_6 (а.с.90) та відповідно до наявної розписки, копія вироку суду обвинуваченому була вручена 08 січня 2024 року (а.с.112).

08 квітня 2024 року обвинувачений ОСОБА_6 подав клопотання про поновлення процесуального строку на оскарження, з якого вбачається, що причиною пропуску процесуального строку послугувалипостійні обстріли у м.Харкові, перебої з електропостачанням та він був позбавлений можливості ознайомитись з матеріалами кримінального провадження, у зв`язку з чим апеляційна скарга була подана лише 20 травня 2024 року, тобто через 4 місяці після отримання оскарженого вироку (а.с.115, 119).

Однак, на думку колегії суддів, такі підстави не свідчать про поважність пропущення строку, виходячи з наступного.

Так, посилання обвинуваченого про позбавлення його можливості ознайомитися з матеріалами кримінального провадження є необґрунтованими та спростовуються матеріалами кримінального провадження, які не містять жодної заяви обвинуваченого про надання йому можливості ознайомитися з матеріалами або навіть про ймовірне таке бажання у майбутньому.

При цьому, посилання обвинуваченого на постійні обстріли у м.Харкові та перебої з електропостачанням, не свідчить про поважність причини пропущення зазначеного процесуального строку, оскільки обвинуваченому було роз`яснено порядок та строки оскарження вироку, а також враховуючи тривалість самого строку на оскарження та часу, який минув після його завершення.

Враховуючи вищезазначене, в клопотанні обвинуваченого переконливих мотивів поважності пропуску строку на апеляційне оскарження вироку суду не наведено, причини, на які посилається останній не відповідають дійсності, та як в загальному розумінні, так й з точки зору вимог кримінального процесуального закону та практики Європейського суду з прав людини, вагомих правових підстав для поновлення такого строку колегія суддів не вбачає. Апелянт мав всі передбачені законом можливості для належної реалізації свого права на оскарження вироку Зміївського районного суду Харківської області від 28 листопада 2023 року щодо ОСОБА_6 вчасно.

Відповідно до ч.3 ст.399 КПК України, апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Керуючись ст. 399 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Відмовити у задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження вироку Зміївського районного суду Харківської області від 28 листопада 2023 року щодо ОСОБА_6

Апеляційну скаргу обвинуваченого ОСОБА_6 на вирок Зміївського районного суду Харківської області від 28 листопада 2023 року щодо ОСОБА_6 - повернути апелянту.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Кримінального касаційного суду у складі Верховного Суду протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції.

Колегія суддів:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4