Справа №: 398/4811/24
провадження №: 1-кс/398/562/25
УХВАЛА

Іменем України

(повний текст)

"18" квітня 2025 р. м. Олександрія

Слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні начальником Петрівського відділу Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000163 від 18.12.2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Вугледар Донецької області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , одруженого, має на утриманні малолітніх дітей 2022 року народження та 2024 року народження, працюючого менеджером з публічних закупівель ПП «НАФТОАГРОСЕРВІС», раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.191 КК України,

В с т а н о в и в:

17.04.2025 року до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшло клопотання слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні начальником Петрівського відділу Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що у провадженні СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000163 від 18.12.2023 за ч.4 ст.191 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 будучи директором ПП «НАФТОАГРОСЕРВІС», діючи умисно, з корисливих мотивів, зловживаючи службовим становищем, заволодів грошовими коштами шляхом постачання до професійного училища соціальної реабілітації ім. А.С.Макаренка за договорами №79 та №103 - 166 тон вугілля кам`яного, яке не відповідає вимогам ДСТУ, чим згідно висновку експерта №2007/24-27 від 27.03.2025 завдав професійному училищу соціальної реабілітації ім. А.С.Макаренка (на даний час - має назву Центральноукраїнське професійне училище соціальної реабілітації) збитки у великих розмірах на суму 651 694 гривень 00 копійок.

Обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні даного кримінального правопорушення підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування доказами, зокрема: 1) рішення власника ПП «НАФТОАГРОСЕРВІС» №1/2020 від 20.02.2020 та від 08.03.2024; 2) статутом ПП «НАФТОАГРОСЕРВІС»; 3) договорами про закупівлю товару №79 від 16.10.2023 та №103 від 06.12.2023; 4) товарно-транспортними накладними№128 від 09.11.2023, 142/1 від 20.11.2023, 142/2 від 20.11.2023, 134/3 від 14.11.2023, №220 від 06.12.2023; 5) актами прийому передачі продукції№128 від 09.11.2023, №134 від 14.11.2023, №142 від 20.11.2023, №220 від 06.12.2020; 6) видатковими накладними №128 від 08.11.2023, №134 від 14.11.2023, №142 від 20.11.2023, №220 від 13.12.2023; 7) платіжними інструкціями №591 від 09.11.2023, №608 від 14.11.2023, №625 від 20.11.2023, №716 від 18.12.2023; 8) відомостями казначейської служби щодо перерахування коштів за договорами №79 від 16.10.2023 та №103 від 06.12.2023; 9) відомостями про рух коштів з банківського рахунку ПП «НАФТОАГРОСЕРВІС» за листопад і грудень 2023 року; 10) висновками експертів №24-5682 від 23.10.2024 та №2007/24-27 від 27.03.2025.

16.04.2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 191 КК України.

Підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 слідчий зазначив наявність обґрунтованої підозри у вчиненні тяжкого злочину, а також наявність ризиків, передбачених п.п.1-3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Також слідчим стверджується, що жоден з більш м`яких, ніж тримання під вартою запобіжних заходів, не може запобігти зазначеним ризикам. Так, зурахуванням наявності ризику переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування, відносно не міцні соціальні зв`язки у підозрюваного, що ні яким чином не утримує його за місцем мешкання, можливість впливу на свідків, унеможливлює застосування до підозрюваного особистого зобов`язання абодомашнього арешту, або особистої поруки, оскільки дані запобіжні заходи не зможуть усунути вказані ризики.

При вирішенні питання щодо визначення розміру застави, слідчий просить звернути увагу на суму збитків спричинених кримінальним правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , зокрема 651 694 гривень 00 копійок, наявність яких може свідчити, що застава визначена п.2 ч.5 ст.182 КПК України у розмірі від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто від 45 400 гривень до 181 600 гривень, не здатна забезпечити виконання підозрюваним у вчиненні кримінального правопорушення, покладених на нього обов`язків. Тому, у відповідності ч.5 ст.182 КПК України, з урахуванням тяжкості вчиненого кримінального правопорушення та майнового стану підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий вважає за доцільне визначити розмір застави у вигляді 1 000 000 гривень.

На виконання вимог ч.2 ст.184 КПК України, підозрюваному копія клопотання про застосування запобіжного заходу та копії матеріалів, якими обґрунтовується клопотання, не вручено. Захиснику копія клопотання про застосування запобіжного заходу та копії матеріалів, якими обґрунтовується клопотання, надіслано електронним зв`язком 17.04.2025 року.

Клопотань щодо оголошення у розгляді справи перерви та надання часу для ознайомлення з матеріалами клопотання не надходило.

18.04.2025 року через підсистему «Електронний суд» захисником подано письмові заперечення на клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою згідно яких захисник вважає клопотання таким, що не підлягає задоволенню на підставі наступного.

Так, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання саме підозрюваним/обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. На час звернення слідчого до слідчого судді з клопотанням про тримання ОСОБА_5 під вартою, останній не мав жодного процесуального статусу в даному кримінальному провадженні.

Намагання слідчого ОСОБА_7 вручити ОСОБА_5 повідомлення про підозру не мали успіху в зв`язку з тим, що ОСОБА_5 перебував у відрядженні. Клопотання не містить інформації, про дату, час та спосіб вручення ОСОБА_5 підозри. Від початку досудового розслідування до моменту звернення слідчого до суду з клопотанням про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на ОСОБА_5 не покладалися ніякі процесуальні обов`язки в зазначеному кримінальному провадженні.

Пояснення слідчого ОСОБА_8 про то, що йому було невідомо про місце знаходження ОСОБА_5 та його сім`ї не витримує жодної критики з точки зору того, що слідчий приїхав саме на адресу проживання ОСОБА_5 та його сім`ї. Явка ОСОБА_5 в судове засідання, а також слідчий підрозділ для виконання слідчих дій з його участю, спростовує твердження про його ухилення від явки до слідчого, слідчого судді.

Щодо доведеності інших ризиків, на які посилається слідчий у своєму клопотанні вказує наступне. «Знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення» - в клопотанні зазначені всі документи, на які посилається слідчий і вони перебувають в матеріалах кримінального провадження, крім того, на підставі них проведені експертні дослідження, на висновки яких посилається слідчий. Таким чином, спотворити, знищити, сховати зазначені докази ОСОБА_5 не зможе, навіть якщо він би мав таке бажання.

«Незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні» - це твердження слідчого, погоджене з прокурором має декларативний характер і не підтверджений жодним доказом, зазначеним в клопотанні.

«Перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином» та «Вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується» - жодних доказів підтвердження наявності зазначених ризиків в кримінальному провадженні слідчим не надано і не наведено в клопотанні. Також не погоджується з правовою кваліфікацією дій ОСОБА_5 .

Просить у задоволенні клопотання відмовити в повному обсязі.

На підставі ч. 5 ст. 27 КПК України забезпечується повне фіксування судового засідання та процесуальних дій за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого, просив його задовольнити, вказав на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри, наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, неможливість запобігання їм в разі застосування менш суворого запобіжного заходу. У відповідності ч.5 ст.182 КПК України, з урахуванням тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, поведінки та майнового стану підозрюваного ОСОБА_5 , вважає за доцільне визначити розмір застави у 1 000 000 гривень, з одночасним покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні повідомив, що клопотання про застосування запобіжного заходу та копії матеріалів, якими обґрунтовується клопотання, отримав 17.04.2025 року електронним зв`язком. Він спілкувався з ОСОБА_5 та узгодив позицію захисту, наполягає на розгляді клопотання слідчого в сьогоднішньому судовому засіданні. У задоволенні клопотання слідчого просить відмовити з підстав викладених в письмових запереченнях на клопотання. Вказує на неправильність кваліфікації дій його підзахисного, недоведеність прокурором в судовому засіданні перелічених ризиків. Наголошує на тому, що ОСОБА_5 на теперішній час підозру не оголошено. Останній належним чином виконує обов`язки, з`являється на виклики, готовий співпрацювати зі слідством, що є в його інтересах. Має постійне місце роботи та стійки соціальні зв`язки, дружину і двох малолітніх дітей, яких самостійно утримує. Є внутрішньо переміщеною особою, має фактичне мешкання у м. Києві, про що відомо слідчому, спроби втечі не вчиняв.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав позицію захисника. Наголосив на тому, що він не має на меті переховуватись від органів досудового розслідування/суду.

Клопотань щодо оголошення у розгляді справи перерви та надання часу для ознайомлення з матеріалами клопотання не надходило.

Клопотань про виклик певних осіб чи дослідження доказів не надійшло.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, вислухавши думки учасників процесу, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Встановлено, що 18.12.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості №0000163 щодо скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.191 КК України.

16.04.2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.191 КК України, в порядку, передбаченому ст. 278 КПК України, та ст.111, 135, 136, 278 КПК України, шляхом вручення повідомлення про підозру дружині ОСОБА_5 , що підтверджено відеозаписом (а.с.71), та представнику житлово-експлуатаційної організації, про що свідчить відповідний розпис особи (а.с.64).

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

За положеннями статті 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, знищити, сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри підтверджуються доданими до клопотання матеріалами.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини ( далі - ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру, розумна підозра передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

У справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав - комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна це питання, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й особисте зобов`язання.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок узгоджується з правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема, у справі Мюррей проти Сполученого Королівства № 14310/88 від 23.10.1994, в яких суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Відповідно до вимог ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК Кодексу.

З урахуванням наявності вищезазначених доказів обґрунтованості підозри, обставин вчинення злочину, його тяжкості, міри покарання, а також особи підозрюваного, слідчим суддею встановлено наявність ризиків, передбачених п.2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України знищити, сховати або спотворити будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, та незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Наразі існує ймовірність того, що підозрюваний, може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, коло яких ще не в повній мірі встановлено органом досудового розслідування, чим у такий спосіб буде перешкоджати встановленню обставин вчинення кримінального правопорушення, у якому підозрюється.

Слідчий суддя також вважає, що має під собою підґрунтя заявлений прокурором ризик того, що підозрюваний може знищити чи спотворити речі чи документи, які мають суттєве значення для досудового розслідування, про які, можливо, невідомо органу досудового розслідування. ОСОБА_5 може, в тому числі і шляхом прохання інших осіб, знищити або сховати предмети, документи злочинної діяльності, які мають доказове значення у кримінальному провадженні.

При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії підозрюваного кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Про недоведеність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, свідчить поведінка ОСОБА_5 , який не будучи повідомленим про час та місце проведення судового засідання з розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, з`явився до слідчого судді.

Матеріали клопотання, яке надійшло до суду 17.04.2025 року не містили адресу фактичного місця мешкання підозрюваного, його діючий номер мобільного телефону, що позбавило суд здійснити виклик особи в судове засідання в порядку передбаченому нормами КПК України.

В зв`язку з цим, розгляд справи призначений на 16-00 год. 17.04.2025 року було відкладено на 14-20 год. 18.04.2025 року.

18.04.2025 року о 13-00 год. прокурор повідомив суду діючий номер мобільного телефону ОСОБА_5 , для здійснення його виклику в судове засідання на 14-20 год. цього ж дня, що з урахуванням відстані від м. Олександрія до м. Київ не може вважатися «завчасним».

Така поведінка підозрюваного, свідчить про відсутність наміру останнього переховуватись від органів досудового розслідування або суду.

Слідчий суддя не може погодитись з доводами прокурора, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, що є ризиком, передбаченим п.5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки матеріали клопотання не містять доказів, які б могли переконати слідчого суддю в існуванні обставин, що вказували б на реальність зазначеного ризику на даному етапі кримінального провадження.

Під час вирішення питання про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує, що підозрюваний ОСОБА_5 раніше не судимий, обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного злочину, тяжкість можливого покарання, відомості про особу підозрюваного, який має постійне місце мешкання, одружений, має двох малолітніх дітей, що свідчить про наявність стійких соціальних зв`язків, працює менеджером ПП «НАФТОАГРОСЕРВІС» та утримує родину.

При вирішенні клопотання суд враховує, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Європейським судом з прав людини у рішенні по справі «Белчев проти Болгарії» наголошено на тому, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.

Кримінальний процесуальний закон покладає аналогічний обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості підозри та наявності ризиків не процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті (наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор), але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті (недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні), слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід ніж той, який зазначений у клопотанні.

Сама по собі тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа не може бути безумовною підставою для обрання щодо цієї особи запобіжного заходу у вигляді взяття під варту (рішення у справі «Ніколова проти Болгарії»).

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ноймайстер проти Австрії» позбавлення волі особи (тримання під вартою) не повинно перетворюватися на своєрідну прелюдію до завчасного відбування можливого у майбутньому вироку про позбавлення волі.

Отже, прокурором під час розгляду клопотання доведено наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених п.2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, проте, не доведені обставини, передбачені п.3 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме недостатності застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання встановленим ризикам, які б давали змогу об`єктивному спостерігачу переконатись в тому, що запобігти вказаним ризикам можливо виключно застосувавши запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

На переконання слідчого судді достатнім запобіжним заходом, який забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, за вказаного вище обґрунтування є домашній арешт з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, слідчий суддя прийшов до висновку про часткове задоволення клопотання слідчого та застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який в сукупності із встановленими конкретними обставинами кримінального провадження в повній мірі відповідає практиці Європейського суду з прав людини та статті 5 Конвенції, положення якої вказують, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність, нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Керуючись ст.ст.40, 131, 132, 176-179, 182, 184, 193-197, 205, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

П о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні начальником Петрівського відділу Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000163 від 18.12.2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з 18.04.2025 року по 18.06.2025 року включно.

Покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 18.06.2025 року наступні обов`язки:

- не відлучатись з квартири АДРЕСА_3 з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв., наступного дня, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні за винятком їх участі у процесуальних діях;

- здати на зберігання до територіального органу управління міграційної служби свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

В іншій частині вимог клопотання - відмовити.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Копію даної ухвали направити до Відділу поліції №2 (м.Ірпінь) Бучанського РУП ГУНП в Київській області - для виконання, прокурору - для контролю.

Копію ухвали вручити підозрюваному негайно після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в той самий строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не було скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повне судове рішенняскладено та проголошено 23 квітня 2025 року о 15 год. 00 хв.

Слідчий суддя: ОСОБА_1