Справа № 308/1512/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 лютого 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Іванов А.П., при секретарі судових засідань Боті О.І., розглянувши клопотання прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури Іванова Артема Борисовича, подане у кримінальному провадженні за №№0000187 від 25.12.2024, про накладення арешту,

встановив:

Зі змісту клопотання з`ясовано, що рішенням XLIL сесії IV скликання № 803 від 27.01.2006 року Ужгородської міської ради надано дозвіл ТОВ «Терен ТОРГ» на збір матеріалів попереднього погодження земельної ділянки площею 0.21 га по АДРЕСА_1 для будівництва торгового комплексу з офісними приміщеннями та житлового будинку. На підставі вище вказаного рішення ПП ОСОБА_1 розроблено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки ТОВ «Терен ТОРГ» для будівництва торгового комплексу з офісними приміщеннями та житлового будинку в АДРЕСА_1 , який затверджений рішенням LI сесії IV скликання №926 від 22.03.2006 року Ужгородської міської ради та присвоєно кадастровий номер :21:002:0051. 24.03.2006 року між управлінням майнової політики Ужгородської міської ради, з одного боку та ТОВ «Терен ТОРГ», з іншого боку, укладено договір оренди землі терміном на 7 років. Разом з тим встановлено, що рішенням LIV сесії VІІІ скликання №1797 від 23.05.2024 року ОСОБА_2 надано дозвіл на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки з подальшою передачею її в оренду площею 0,1000 га. для будівництва та обслуговування об`єктів транспортної інфраструктури в районі АДРЕСА_2 . В подальшому рішенням LХІІ сесії VІІІ скликання №2057 від 26.11.2024 року внесені зміни до рішення №1797 від 23.05.2024 року, а саме: пункт 1.17 слова «в районі АДРЕСА_1 » та доповнити словами «кадастровий номер :21:001:0650» зі зміною цільового призначення. Згідно листа Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області земельна ділянка з кадастровим номером :21:002:0051 перенесена до архівного шару у зв`язку з її поділом, який відбувся 01.05.2024 року на підставі технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови розташованої за адресою АДРЕСА_1 . В результаті поділу утворилася земельна ділянка з кадастровим номером :21:001:0650 площею 0,1000 га. з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови. Відповідно до містобудівної документації «Внесення змін до детального плану території, обмеженої вулицями Володимира Погорєлова, Марії Заньковецької, АДРЕСА_3 » затвердженої рішенням ХХХVI сесії VIII скликання №1303 від 13.06.2023 року Ужгородської міської ради, запроектована земельна ділянка з кадастровим номером :21:001:0650 площею 0,1000 га. відноситься до рекреаційних зон озеленених території загального користування. Постановою старшого слідчого в ОВС відділу СУ ГУНП в Закарпатській області від 17.02.2025 земельна ділянка з кадастровим номером :21:001:0650 площею 0,1000 га., що розташована за адресою АДРЕСА_1 , визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000187.

На підставі вищевикладеного, та з метою запобігання вчинення будь-яких дій спрямованих на відчуження майна, а саме земельної ділянки з кадастровим номером :21:001:0650 площею 0,1000 га., що розташована за адресою АДРЕСА_1 , орган досудового розслідування просить у накладенні арешту на вказані земельні ділянки.

В судове засідання прокурор не з`явився, стороною обвинувачення подано заяву про розгляд клопотання без їх участі, просять вимоги клопотання задовольнити, зазначено, що власник земельної ділянки повідомлений про розгляд клопотання.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України: арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У відповідності до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3 1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з витягу з ЄРДР слідчим управлінням ГУНП в Закарпатській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000187, відомості про які внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.12.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Згідно з листа Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області земельна ділянка з кадастровим номером ділянка з кадастровим номером :21:001:0650 площею 0.1000 га зареєстрована в Державному земельному кадастрі на підставі Технічної документації із землеустрою щодо поділу та об?єднання земельних ділянок Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . Кадастровий номер земельної ділянки, що підлягає поділу :21:002:0051. Дата державної реєстрації земельної ділянки - 01.05.2024.

Відповідно до містобудівної документації «Внесення змін до детального плану території, обмеженої вулицями Володимира Погорєлова, Марії Заньковецької, АДРЕСА_3 » затвердженої рішенням ХХХVI сесії VIII скликання №1303 від 13.06.2023 Ужгородської міської ради, запроектована земельна ділянка з кадастровим номером :21:001:0650 площею 0,1000 га. відноситься до рекреаційних зон озеленених території загального користування.

11.02.2025 проведено огляд земельної ділянки з кадастровим номером :21:001:0650.

Постановою старшого слідчого в ОВС відділу СУ ГУНП в Закарпатській області від 17.02.2025 земельна ділянка з кадастровим номером :21:001:0650 площею 0,1000 га., що розташована за адресою АДРЕСА_1 , визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000187.

У відповідності до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення

З системного аналізу вищевказаної норми можна дійти висновку, що арешт на майно з метою збереження речових доказів можливий, коли існує сукупність розумних підстав і підозр вважати, що таке майно є доказом злочину, є знаряддям вчинення злочину, зберегло на собі його сліди, є об`єктом кримінальних-протиправних дій чи набуто протиправним шляхом.

Слідчий суддя, з огляду на конкретні обставини справи, та враховуючи, що необхідно виконати ряд слідчих дій, спрямованих на всебічне, повне та об`єктивне розслідування всіх обставин кримінального правопорушення, вважає наявними підстави для накладення арешту на земельну ділянку, зокрема з метою запобігання вчинення будь-яких дій спрямованих на відчуження майна.

Частиною 11 ст. 170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відтак, враховуючи вищевикладене, клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 132, 170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Накласти арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :21:001:0650 площею 0,1000 га., що розташована за адресою АДРЕСА_1 , яка належать на праві власності Ужгородській міській раді (), шляхом заборони відчуження та розпорядження такою.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду А.П. Іванов