Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/4661/24

Номер провадження: 1-кп/511/150/25

08.01.2025 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинувачених ОСОБА_4 ,(дистанційно)

захисника обвинуваченого ОСОБА_5 (дистанційно)

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна Одеської області в режимі відеоконференцзв`язку клопотання прокурора Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню № 0000705 від 10.10.2024 року стосовно обвинуваченого

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження - м. Іванівка Одеської області, паспорт громадянина України не отримував, з середньою освітою, не одруженого, утриманців не має, не працюючого, останнє місце проживання без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого: 17.11.2022 року Роздільнянським районним судом за ч. 4 ст.185, ч. 2 ст. 289, ст. ст. 70, 69 КК України до 5 років позбавлення волі, із застосуванням ст.75 КК України з іспитовим строком на 2 роки,-

у вчиненні кримінального правопорушення за частиною 2 статті 194 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ :

Зміст пред`явленого обвинувачення.

ОСОБА_4 обвинувачується у тому, що 09.10.2024 приблизно о 19.30 годин, він з мотивів помсти своій матері, з метою реалізації свого злочинного наміру, направленого на пошкодження чужого майна шляхом підпалу, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, усвідомлюючи суспільно- небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи з прямим умислом, приготувавши заздалегідь сірники, прибув до будинку по АДРЕСА_2 , який належить ОСОБА_6 і в якому проживала його мати ОСОБА_7 , здійснив підпал, чим своїми діями спричинив пожежу спальної кімнати площею 14 м2, в результаті чого дана кімната частково вигоріла з середини.

Таким чином, ОСОБА_4 , обвинувачується у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, кваліфікованому, як умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу.

Зміст клопотання прокурора.

Прокурором Роздільнянської окружної прокуратури в підготовчому судовому засіданні подано клопотання про необхідність обрання на період судового розгляду даного кримінального провадження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою терміном на 60 днів.

Дане клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_4 звинувачується у вчиненні тяжкого злочину, йому пред`явлено обґрунтовану підозру та наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема ОСОБА_4 з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується. Обвинувачений паспорт громадянина України не отримував, фактично постійного місця проживання і роботи не має, злочин вчинив перебуваючи на іспитовому строці, у нього відсутні стійкі соціальні зв`язки (відсутність сім`ї, злочин вчинив стосовно своєї матері).

Позиції учасників судового засідання .

Прокурор Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 не заперечували проти задоволення клопотання прокурора.

3. Норми законодавства, на підставі яких суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Частиною 3 ст. 315 КПК України, передбачено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому кримінальному провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підставою застосування запобіжного заходу є відповідно до ч.2 ст.177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1ст.177 КПК України.

У відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, міцність соціальних зв`язків, репутацію обвинуваченого, наявність судимостей, постійного місця роботи.

4. Висновки суду.

Суд, давши оцінку законності та обгрунтованості клопотання прокурора, заслухавши думку учасників процесу, прийшов до висновку про його задоволення з наступних підстав.

Так суд, вирішуючи доцільність обрання обвинуваченому такого виду запобіжного заходу, має встановити в першу чергу існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки цієї особи та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.

Крім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Суд вважає, що дії, що ставляться ОСОБА_4 у провину носять суспільно-небезпечний характер і обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого є виправданим заходом, оскільки цього вимагає справжній інтерес суспільства, який незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважає інтереси забезпечення права на свободу.

Також суд вважає, що існує передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України ризик переховуватись від суду з огляду на те, що ОСОБА_4 звинувачується у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі, не має паспорту, не має реєстрації на території України, не має постійної роботи, злочин вчинив в період іспитового строку.

Ризик перешкоджати встановленню істини у кримінальному правопорушенні доводиться також і з огляду на початкову стадію досудового розслідування (рішення ЄСПЛ у справі Яжинський проти Польщі (Jarzynski v. Poland, § 43)).

Суд вважає, що дані ризики є триваючими і вони не відпали на час обрання запобіжного заходу обвинуваченому на час розгляду справи у суді.

Крім цього, суд вважає, що у зв`язку з військовою агресією збройних сил РФ та впровадження на території України воєнного стану, вказані ризики лише збільшились, так як повсякденний уклад цивільного способу життя порушено.

Відтак, аналізуючи дані обставини, суд приходить до висновку, що на даній стадії процесу, що саме запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується обвинуваченому, і зокрема під час слухання справи у суді не надасть можливості перешкоджати обвинуваченому інтересам правосуддя шляхом ухилення від явки до суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

4.2. Вирішення питання можливості застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Суд вважає за необхідне визначити обвинуваченому розмір застави у межах 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2024 року) в сумі 151 400,00 гривень.

На підставі викладеного і керуючись ст. 177, 178, 183, 194, 314, 315, 492 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_4 - задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , строком на 60 діб з 08 січня 2025 року по 08 березня 2025 року (включно), з утриманням його в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор".

Одночасно визначити розмір застави у межах 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2024 року) в сумі 151 400,00 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у разі внесення застави наступні обов`язки: -прибувати до суду за першою вимогою; -не відлучатися із міста Роздільна Одеської області без дозволу суду; -повідомляти суд про зміну свого місця проживання;-заборонити спілкування зі свідками та потерпілим у вказаному кримінальному провадженні.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Копію ухвали направити до Державної установи "Одеський слідчий ізолятор" - для виконання та вручення обвинуваченому, прокурору - для відома. Копію ухвали негайно вручити обвинуваченому та захиснику.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1