У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 грудня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накалденого ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 29.08.2024 року справа №296/7794/24 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000105 року,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді в порядку ст. 174 КПК України із клопотанням про скасування арешту на майно, в якому просить скасувати арешт на мобільний телефон марки «VIVO Y31» IMEI1: НОМЕР_1 ; IMEI2: НОМЕР_2 , накладений ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 29.08.2024 по кримінальному провадженню №0000105.

В обґрунтування клопотання зазначає, що 22.08.2024 слідчим УСБУ у Житомирській області у ході проведення огляду місця події на КПП «Тиса» було вилучено в ОСОБА_4 мобільний телефон марки «VIVO Y31» IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 . Ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира (справа №296/7794/24) від 29.08.2024 накладено арешт на вказаний мобільний телефон. Постановою про визначення підслідності та доручення проведення досудового розслідування від 18.09.2024, підслідність кримінального провадження №0000105 була визначена за слідчим відділом УСБУ в Закарпатській області. Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18.10.2024 року було відмовлено в задоволенні клопотання в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту.

Заявник стверджує, що в даному випадку потреба в подальшому застосуванні арешту на мобільний телефон марки «VIVO Y31» відпала, оскільки ухвалюючи рішення про накладення арешту на мобільний телефон, слідчий суддя виходив з того, що з метою забезпечення дієвості досудового розслідування, запобігання можливості приховування та зникнення майна та насамперед збереження речового доказу необхідним є накладення арешту на майно, у тому числі на мобільний телефон марки «VIVO Y31».

Вказує, що з момент вилучення мобільного телефону минуло уже 105 днів (більше 3 місяців).

Стверджує, що мобільний телефон марки «VIVO Y31» не є предметом кримінального правопорушення, передбаченого ст. 201 КК України, у зв`язку із чим, єдиною необхідною слідчою дією, яку орган досудового розслідування може провести із вилученим мобільним телефоном є його огляд, за результатами якого скласти протокол про проведення огляду та зафіксувати у такому протоколі необхідні для органу досудового розслідування дані.

Вказує, що 05.09.2024 заявником було скеровано слідчому УСБУ у Житомирській області ОСОБА_5 клопотання про необхідність проведення якомога швидше слідчих дій пов`язаних із мобільним телефоном, який був вилучений у ОСОБА_4 , з метою повернення такого власнику. Листом старшого слідчого-криміналіста слідчого відділу УСБУ в Житомирській області №57/6/3130 від 05.09.2024 було повідомлено, що з мобільним телефоном марки «VIVO Y31» проводяться слідчі дії.

У зв`язку з цим стверджує, що затягування проведення слідчих дій зі сторони органу досудового розслідування не може бути підставою для подальшого тримання під арештом майна, яке не є предметом кримінального правопорушення та належить особі якій не було повідомлено про підозру у даному кримінальному провадженні.

Тривалий арешт мобільного телефону марки «VIVO Y31», зокрема, за відсутності реальної необхідності у такому обмеженні, порушує права ОСОБА_4 та свідчить про непропорційне втручання у вільне володіння своїм майном, що згідно усталеної практики ЄСПЛ є порушенням прав власності.

Окрім того, адвокат ОСОБА_3 в просив постановити ухвлу про його участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції за допомогою відеоконференцзвязку «ВКЗ» з використанням власних технічних засобів.

У судове засідання власник майна та його представник не з`явились.

Слідчий в судове засідання не з`явився, однак в матеріалах справи наявне клопотання останнього, в якому зазначив досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 31.07.2024 року внесені до ЄРДР №0000105, згідно постанови першого заступника Генерального прокурора ОСОБА_6 від 29.10.2024 року, доручено слідчому відділу Управління СБ України в Житомирській області, у зв`язку з чим, участь слідчих слідчого відділу Управління Сб України в Закарпатській області при розгляді даного клопотання є безпідставною.

Дослідивши матеріали поданого клопотання з додатками, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

У відповідності до п.18 ч.1 ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, передбачених ст.131 КПК України, є арешт майна, суть якого полягає у позбавленні за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Порядок скасування арешту майна встановлюється ст.174 КПК України.

У частині 1 статті 174 КПК України визначено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Встановлено, що ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 29.08.2024 року накладено арешт на речі та документи, вилучені 22.08.2024 року у кримінальному провадженні №0000105, під час огляду місця події на території митного поста «Тиса» Закарпатської митниці Держмитслужби, зокрема і на мобільний телефон марки «VIVO Y31» IMEI1: НОМЕР_1 ; IMEI2: НОМЕР_2 .

14.10.2024 року ОСОБА_3 звертавсявся до слідчого судді в порядку ст. 174 КПК України із клопотанням про скасування арешту на майно, в якому просить скасувати арешт на мобільний телефон марки «VIVO Y31» IMEI1: НОМЕР_1 ; IMEI2: НОМЕР_2 , накладений ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 29.08.2024 по кримінальному провадженню №0000105.

На момент звернення до слідчого судді з клопотання про скасування арешту майна, підслідність кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 14 ч. 2 ст. 201 КК України, у кримінальному провадженні №0000105 від 31.07.2024 року, визначена за слідчим відділом УСБУ в Закарпатській області, тобто, з наведеного слідує, що орган досудового розслідування у даному кримінальному проваджені знаходився в межах територіальної юрисдикції Ужгородського міськрайонного суду.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 05.11.2024 року відмовлено у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 29.08.2024 року справа №296/7794/24 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000105 року.

Постановою першого заступника Генерального прокурора ОСОБА_6 від 29.10.2024 року, здійснення досудового розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 14 ч. 2 ст. 201 КК України, у кримінальному провадженні №0000105 від 31.07.2024 року слідчому відділу УСБУ в Житомирській області.

Як зазначено у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 5 квітня 2013 року № 223-558/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», оскільки законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (частина сьома статті 100, частина друга статті 132, частина перша статті 184, частина перша статті 192, частина друга статті 199, частина перша статті 201, частина третя статті 244, частина десята статті 290 КПК України), з урахуванням положень частини шостої статті 9 КПК України правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад, частина перша статті 306, частина третя статті 234 КПК України тощо). Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ вважає, що у таких випадках не можна керуватися положеннями частини першої статті 32 КПК України, яке, з огляду на зміст цієї статті та її місце у структурі КПК України, стосується лише суду, який здійснює кримінальне провадження як орган, що розглядає справу по суті, і не регламентує діяльність слідчого судді.

Водночас у більшості випадків КПК України визначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (частина сьома статті 100, частина друга статті 132, частина перша статті 184, частина перша статті 192, частина друга статті 199, частина перша статті 201, частина третя статті 244, частина десята статті 290 КПК України). Таким чином, зазначене правило має застосовуватись й до розгляду клопотання про скасування арешту майна.

Тобто, з наведеного слідує, що орган досудового розслідування у даному кримінальному проваджені не знаходиться в межах територіальної юрисдикції Ужгородського міськрайонного суду.

З наведеного слідує, що розгляд поданого адвокатом ОСОБА_3 клопотання не відноситься до юрисдикції Ужгородського міськрайонного суду, а таке клопотання повинно розглядатися слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до п. 2.ч 2 ст. 304 КПК України, клопотання повертається, якщо таке не підлягає розгляду у цьому суді.

З огляду на викладене, здійснивши аналіз норм права та дослідивши зміст поданого адвокатом ОСОБА_3 клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що таке, відповідно до вимог п.2 ч.2 ст. 304 КПК України, підлягає поверненню заявнику, оскільки таке не підлягає розгляду в Ужгородському міськрайонному суді.

Окрім цього, в прохальній частині клопотання про скасування арешту майна адвокат ОСОБА_3 просить забезпечити проведення судового засідання з розгляду даного клопотання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Проведення процесуальних дій у режимі відеоконференції під час судового провадження регламентовано ст. 336 КПК України, відповідно до частини першої якої, судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі: 1) неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин; 2) необхідності забезпечення безпеки осіб; 3) проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого; 4) необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження; 5) наявності інших підстав, визначених судом достатніми.

Аналіз наведеної норми свідчить, що прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду. Вказана норма не передбачає обов`язку проведення судового засідання в режимі відеоконференції в разі наявності про це клопотання сторони. Питання участі в судовому засіданні сторони в режимі відеоконференції суд має право вирішувати з урахуванням всіх об`єктивних обставин, які складаються при розгляді справи, до початку певного судового засідання, в певному конкретному випадку. Разом із тим, клопотання має бути обґрунтованим причинами, які ускладнюють або роблять неможливим особисту участь сторони в судовому засіданні, а також підтверджене відповідними доказами неможливості такої участі.

Так, із клопотання вбачається, що адвокатом ОСОБА_3 не обґрунтовано доказами жодної передбаченої ст.336КПК України підстави, за яких судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), а також не надано доказів про неможливість прибуття і участі в судовому засіданні безпосередньо у кримінальному провадженні щодо захисника в Ужгородському міськрайонному суді Закарпатської області, не доведено об`єктивних перешкод щодо прибуття до суду.

Віддаленість учасників судового розгляду від місцезнаходження суду чи перебування їх в іншому населеному не є підставою для підтвердження необхідності саме такої участі в судовому засіданні та позбавляє можливості, зокрема, представника з`явитись у судове засідання.

У відповідності до пункту 2 розділу І Порядку учасники судового процесу беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості.

Відповідно до пункту 3 розділу ІІІ Порядку учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, зразок якої наведено в додатку 2 до цього Порядку, не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання.

Однак, згідно ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду.

Окрім того, слідчий суддя констатує, що наявні і технічні перешкоди в Ужгородському міськрайонному суді Закарпатської області, які є перешкодою у проведенні судового засідання у справі в режимі відеоконференції, оскільки у приміщенні суду наявна обмежена кількість залів судових засідань обладнаних системою відеоконференцзв`язку, та враховуючи навантаження з розгляду справ в Ужгородському міськрайонному суді, такі використовується для зв`язку з місцями попереднього ув`язнення осіб, які перебувають під вартою, та установами виконання покарань, та розглядаються справи, по яких особи тримаються під вартою.

За наведеного, враховуючи що на території Закарпатської області активні бойові дії не відбуваються, зважаючи, що здійснення дистанційного судового провадження має винятковий характер для якого повинні існувати причини, які ускладнюють або унеможливлюють особисту участь сторони в судовому засіданні, а заявником не наведені передбачені ст.336КПК України підстави для проведення судового засідання у режимі відеоконференції, які б були визнані достатніми для проведення такого засідання, та наявні технічні перешкоди в Ужгородському міськрайонному суді Закарпатської області, які є перешкодою у проведенні судового засідання у справі в режимі відеоконференції, тому слідчий суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Керуючись ст.ст.172,174,309, 336, 369, 376 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 ,, про проведення судового засідання у режимі відеоконференції - відмовити.

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накалденого ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 29.08.2024 року справа №296/7794/24 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000105 року повернути ОСОБА_3 .

Копія ухвали про повернення клопотання невідкладно надіслати особі, яка подала клопотання, разом із клопотанням та усіма доданими до нього матеріалами.

Ухвала, може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1