Провадження № 11-сс/824/4810/2024 Доповідач у 2 інстанції ОСОБА_1
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 вересня 2024 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретар ОСОБА_4 ,

за участю:

заявника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18 червня 2024 року, якою відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи Шевченківського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

В С Т А Н О В И Л А :

Як вбачається з ухвали слідчого судді, до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла скарга ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи Шевченківського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та щодо зобов`язання внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18 червня 2024 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 .

Слідчий суддя мотивував своє рішення тим, що заява ОСОБА_5 не містить конкретних обставин, що можуть свідчити про наявність правових ознак протиправних дій уповноваженої особи Шевченківського УП ГУНП у м. Києві в частині скоєння нею кримінальних правопорушень, на які містяться посилання у заяві про кримінальне правопорушення, а відтак, відсутні правові підстави для задоволення скарги.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18 червня 2024 року та постановити нову ухвалу, якою зобов`язати уповноважених осіб Шевченківського УП ГУНП у м. Києві внести відомості до ЄРДР та надати витяг.

Крім того, апелянт просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва, оскільки розгляд справи слідчим суддею здійснювався без участі заявника ОСОБА_5 , а повний текст ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18 червня 2024 року, було отримано наручно лише 28 червня 2024 року, що підтверджується зазначеною на копії ухвали датою про виготовлення з автоматизованої системи документообігу суду.

В обґрунтування апеляційної скарги ОСОБА_5 зазначає, що оскаржувана ухвала є упередженою, необґрунтованою, оскільки не відповідає вимогам КПК України, та ухваленою на припущеннях слідчого судді, що є підставою для її скасування.

Вказує, що слідчий суддя постановляючи ухвалу про відмову в задоволенні скарги, не надав належної оцінки факту бездіяльності уповноважених службових осіб Шевченківського УП ГУНП у місті Києві щодо невнесення відомостей до ЄРДР та дійшов необґрунтованого висновку, що заява не і містить даних про вчинення діяння, яке містить ознаки злочину та є суспільно і небезпечним, в той час як в заяві від 15 травня 2024 року зрозуміло і однозначно викладені обставини, що беззаперечно свідчать про вчинення злочину, усі складові, які на думку заявника утворюють склад злочину, а отже заява від 15 травня 2024 року відповідає всім вимогам ч. 5 ст. 214 КПК України.

Однак, слідчий суддя, на підставі власних припущень, поверхнево розглянувши скаргу, не дослідивши зміст заяви від 15.05.2024 та наведену скаржником кваліфікацію за статтею КК України, відмовив у задоволенні скарги.

Разом з тим, невнесення до ЄРДР відомостей заяви про злочин прямо заборонені ст. 214 КПК, є порушенням вимог кримінального процесуального закону та Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому невнесення уповноваженими службовими особами Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві таких відомостей до ЄРДР мають ознаки явної бездіяльності.

Крім того, для внесення відомостей до ЄРДР про вчинене кримінальне правопорушення достатньо подання заяви яка формально відповідає зазначеним вище критеріям. При цьому, законом не передбачено можливості оцінки на етапі внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення обґрунтованості викладених у заяві обставин, підтвердження викладених у заяві фактів, вимагання доказів на підтвердження викладених у заяві обставин.

До того ж, з огляду на стадію кримінального провадження, а також беручи до уваги питання, що вирішуються під час розгляду зазначеного виду скарги, оцінка у процесуальних рішеннях слідчого судді фактичних обставин є неприпустимою. У зв`язку із цим слід враховувати, що на цьому етапі розвитку правових відносин стосовно ймовірного вчинення діяння, відповідальність за яке встановлена КК України, недостатньо об`єктивних відомостей навіть для попередньої констатації наявності або відсутності ознак складу злочину.

Таким чином, ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_5 слідчий суддя об`єктивно не з`ясував обставин справи, не дослідив обставини з`ясування яких може мати істотне значення для ухвалення законного, обґрунтованого та справедливого судового рішення, з огляду на чіткий обов`язок внесення слідчим чи прокурором відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР із встановленням обмеженого процесуального строку для його виконання, за наявності лише загальних вимог до заяв чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у переважній більшості випадків у разі встановлення факту звернення із заявою та констатації факту невнесення відомостей про кримінальне правопорушення в межах регламентованого ст. 214 КПК України 24-годинного строку, та взагалі не навів належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення тобто слідчий суддя допустив неповноту судового розгляду, яка перешкодила ухвалити законне та обґрунтоване рішення, що відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 409 КПК України є підставою для скасування судового рішення судом апеляційної інстанції.

Будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду апеляційної скарги уповноважена особа Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві до суду не з`явилась. Будь-яких клопотань про відкладення розгляду провадження до суду не надходило. Неявка останнього, відповідно до вимог ч. 4 ст. 405 КПК України, не перешкоджає проведенню розгляду справи.

Заслухавши суддю доповідача,

пояснення ОСОБА_5 , який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити,

вивчивши матеріали провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

В першу чергу, колегія суддів визнає обґрунтованими доводи клопотання ОСОБА_5 про поважність пропуску строку на апеляційне оскарження, оскільки наведені у клопотанні обставини підтверджуються матеріалами справи. З цих підстав суд задовольняє клопотання останнього та поновлює строк на апеляційне оскарження.

Відповідно до статті 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Відповідно до приписів п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Як вбачається з наданих суду матеріалів, 15 травня 2024 року ОСОБА_5 звернувся до Шевченківського УП ГУНП в м. Києві із заявою про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. 382, ч. 2 ст. 146 КК України.

У зв`язку з тим, що відомості по вказаній заяві до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено не було, ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Шевченківського УП ГУНП в м. Києві, передбачену п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України.

Слідчий суддя, за результатом судового розгляду скарги, прийшов до висновку про відмову в задоволенні вказаної скарги, пославшись на те, що заява ОСОБА_5 про вчинення кримінального правопорушення, не містить конкретних обставин, що можуть свідчити про наявність правових ознак протиправних дій наведених осіб в частині скоєння ними кримінальних правопорушень, на які містяться посилання у заяві про кримінальне правопорушення, а відтак, слідчий суддя прийшов до висновку про відсутність підстав для задоволення скарги.

Проте, з таким висновком слідчого судді колегія суддів погодитися не може.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Частиною 4 наведеної статті встановлено, що слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Таким чином, реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні та обґрунтовані відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність події кримінального правопорушення, а саме час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до Єдиного реєстру досудових розслідувань і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Між тим, розглядаючи скаргу, ОСОБА_5 , слідчий суддя не в повному обсязі дослідив доводи скарги, не перевірив та не дав належної оцінки відомостям, викладеним у заяві ОСОБА_5 .

Колегія суддів звертає увагу на те, що виходячи з вимог кримінального процесуального законодавства, заява про кримінальне правопорушення має містити стислий виклад і опис подій і обставин, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, яке підпадає під ознаки конкретного діяння, передбаченого статтею, частиною статті, Особливої частини Кримінального кодексу України.

Так, у заяві про кримінальне правопорушення ОСОБА_5 зазначив, що останній має судовий спір з громадянкою ОСОБА_6 щодо визначення місця проживання його малолітньої дитини ОСОБА_7 (ЄУНС 727/5956/23).

В рамках даної справи 27.12.2023 Чернівецьким апеляційним судом була ухвалена постанова, яка набрала законної сили, про заборону ОСОБА_6 вчиняти дії як особисто так із залученням третіх осіб спрямовані на зміну місця проживання малолітнього ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 , фактичним місцем проживання наразі якого є разом з його батьком ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з актом обстеження умов проживання малолітній ОСОБА_7 проживава разом з батьком за адресою: АДРЕСА_1 .

15.05.2024, за попередньою змовою ОСОБА_6 та група осіб, а саме разом із своїм батьком ОСОБА_8 та адвокатом ОСОБА_9 , близько 12:40, за адресою: АДРЕСА_2 , проникли до приватного приміщення, а саме дитячого садочка Steam - школа INVENTOR Нивки та під час занять, застосувавши фізичну силу та примус до дитини ОСОБА_7 та до працівників закладу викрали дитину ОСОБА_7 та відвезли у невідомому напрямку. У вечорі й до теперішнього часу дитина за місцем проживання, яке вказане в діючій постанові суду, повернута не була. Телефон ОСОБА_6 вимкнений, де, в якому стані і з ким зараз знаходиться син, ОСОБА_5 не відомо. Рішення суду щодо забезпечення позову від 27.12.2023 умисно не виконується ОСОБА_6 .

Станом на 17.05.2024 дитина не була повернута батькові на матір`ю, ані третіми особами, які вчинили викрадення дитини.

Також заявником зазначається, що матір`ю дитини та вищевказаними третіми особами було порушено припис двох судових рішень, а саме: постанову Чернівецького апеляційного суду від 27.12.2023 про заборону ОСОБА_6 вчиняти дії як особисто так із залученням третіх осіб спрямовані на зміну місця проживання малолітнього ОСОБА_7 , та постанову Чернівецького апеляційного суду від 20.09.2023 у справі №727/5956/23, якою матері дитини визначено графік побачень з дитиною виключно в присутності батька, кожної суботи з 16:00 до 19:00.

Крім того, заявник звертає увагу на те, що за адресою АДРЕСА_2 було викликано представника СЮП Шевченківського району та останнім було викликано слідчо-оперативну групу Шевченківського району м. Києва. Станом на 17 год. 30 хв. не було встановлено місце перебування та стан малолітнього ОСОБА_7 , та осіб, що вчинили викрадення дитини. Наразі дитина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не був повернутий за попереднім місцем проживання разом із його батьком, яке підтверджується діючою постановою суду. ОСОБА_6 разом із залученням групи осіб переховує дитину ОСОБА_7 від батька, жодних відомостей не надає, про стан і місце перебування дитини не повідомляла.

Станом на 17 травня 2024 року дитина батьку не повернута, станом на 17 травня 2024 року відомості до ЄРДР не внесені.

Отже, на думку колегії суддів, заява ОСОБА_5 є заявою про кримінальне правопорушення в розумінні ст. 214 КК України, а тому відомості по ній підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

При цьому, перевіркою матеріалів скарги встановлено, що аналіз форми та змісту заяви ОСОБА_5 від 15.05.2025 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. 382, ч. 2 ст. 146 КК України, свідчить про те, що вона містить викладення обставин, які на думку заявника, указують на вчинення кримінального правопорушення, а також посилання на правову кваліфікацію цього кримінального правопорушення. Також, у даній заяві, окрім зазначених вище обставин зазначені усі складові, які на думку заявника, утворюють склад кримінального правопорушення.

Зазначене дає підстави стверджувати, що дана заява ОСОБА_5 є заявою про кримінальне правопорушення, яка відповідає вимогам ч. 5 ст. 214 КПК України і містить достатньо відомостей про виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а відтак уповноважена особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язана була прийняти та зареєструвати таку заяву, внести по вказаній заяві відомості до ЄРДР, та розпочати проведення перевірки в рамках кримінального провадження, відповідно до вимог ст. 214 КПК України.

У зв`язку з викладеним ухвала слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18 червня 2024 року про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи Шевченківського УП ГУНП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 15 травня 2024 року, підлягає скасуванню з постановленням нової ухвали, якою скаргу ОСОБА_5 щодо зобов`язання уповноваженої особи Шевченківського УП ГУНП у м. Києві внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_5 від 15 травня 2024 року слід задовольнити та зобов`язати уповноважену особу Шевченківського УП ГУНП в м. Києві, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальні правопорушення, викладені у заяві ОСОБА_5 від 15.05.2024.

Керуючись ст.ст. 376, 405, 407, 409, 422 КПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А:

Клопотання ОСОБА_5 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18 червня 2024 року - задовольнити.

Поновити ОСОБА_5 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18 червня 2024 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 - задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18 червня 2024 року - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи Шевченківського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - задовольнити.

Зобов`язати уповноважену особу Шевченківського УП ГУНП у м. Києві внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_5 від 15.05.2024.

Судді ________________ _________________ _________________

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3