ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/1555/24 Справа № 216/2782/24 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 серпня 2024 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого, судді-доповідача ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали за апеляційною скаргою скаржника ОСОБА_6 з клопотанням про поновлення строку апеляційного оскарження на ухвалу слідчого судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 липня 2024 року про відмову в задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ :

Обставини, встановлені рішенням слідчого судді та короткий зміст оскарженого рішення.

Ухвалою слідчого судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 липня 2024 року відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Мотивуючи прийняте рішення, слідчий суддя зазначив, що зі змісту заяви скаржника та його пояснень не вбачається відомостей, які б свідчили про вчинення будь-якою особою діяння, передбаченого певною нормою кримінального закону. Наведені в заяві скаржника обставини об`єктивно не містять ознак злочину та не відноситься до кримінально караних діянь. Безпосередньо в судовому засіданні скаржник також не зміг пояснити, в чому саме полягають злочинні дії невідомої особи.

Системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає достатні підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають лише ті заяви та повідомлення, які містять відомості про конкретне кримінальне правопорушення. До того ж законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР відповідно до положень ч. 1 ст. 214 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться в ч. 4 ст. 214 КПК.

Таким чином, заява ОСОБА_6 до поліції про притягнення невідомої особи до відповідальності за своїм змістом і суттю, на переконання слідчого судді, не є повідомленням про злочин, оскільки не містить конкретних і достатніх даних про можливе вчинення особою саме кримінального правопорушення, передбаченого певною статтею Кримінального кодексу України, тобто сукупності обов`язкових ознак конкретного злочину, які дозволяють відмежовувати таке діяння від інших правопорушень, що не становлять суспільної небезпеки.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги і узагальненні доводи особи, яка її подала.

В апеляційній скарзі скаржник ставить питання про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали слідчого судді, оскільки він не обізнаний в Законах України і якщо пропустив строк апеляційного оскарження, то просить його поновити та скасувати ухвалу слідчого судді.

В обґрунтування апеляційних вимог скаржник вказує, що в Криворізькому РУП зареєстрована його заява №25501 про вчинення правопорушення 10.12.2022 року в нічний час по факту розбиття пластикового вікна по АДРЕСА_1 , чим нанесено йому шкоду в рамках 7-8 тисяч гривень. Вказана заява розписана на інспектора-дільничного Джугостранського. Умисно керівник Криворізького РУП проявив бездіяльність і некомпетентність відповідно до ст. 214 КПК, оскільки заява повинна бути розписана на слідчого, а не дільничного із відділу превенції. Зазначає, що слідчо-розшукові дії дільничним по факту розбиття вікна не проводилося і справу закрив, оскільки не вдалося знайти свідків. Він звертався до слідчого судді, однак він ухвалою відмовив у відкритті провадження, яка потім була скасована ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 05 червня 2024 року і призначено новий розгляд в суді першої інстанції. При новому розгляді його скарги скаржник заявляв слідчому судді відвід через упередженість судді, в чому йому було відмовлено з порушенням вимог ч. 3 ст. 35 КПК. Скаргу слідчий суддя розглянув за відсутності представника превенції, хоча скаржник наполягав на його участі при розгляді справи. Посилається на наявність інших двох проваджень, які були відкриті за його заявою і внесенні відомості до ЄРДР, однак справу закрили. Вважає, що слідчий суддя залишив це поза увагою.

Позиції учасників судового провадження.

В судове засідання скаржник не з`явився, про час, дату та місце судового засідання повідомлений належним чином. В апеляційній скарзі просив провести розгляд скарги в режимі відеоконференції за його участю з Інгулецьким районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, оскільки мешкає в Кривому Розі. Апеляційний суд забезпечив проведення апеляційного розгляду в порядку дистанційного судового провадження в режимі відеоконференції з Інгулецьким районним судом м. Кривого Рогу, однак, вийшовши на зв`язок, секретар суду першої інстанції повідомив, що ОСОБА_6 до суду не з`явився.

Відповідно до ч. 4 ст. 405 КПК неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.

Мотиви апеляційного суду.

Відповідно до ст. 404 КПК суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Вирішуючи питання про дотримання апелянтом строку на апеляційне оскарження, апеляційний суд вважає обґрунтованими доводи клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження, який пропущений з поважних причин, враховуючи, що повний текст ухвали скаржник отримав 29 липня 2024 року та апеляційну скаргу подав поштою 03 серпня 2024 року, тому для забезпечення права особи на оскарження судового рішення клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1-4 ст. 370 КПК судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Перевіривши ухвалу слідчого судді та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції доходить висновку, що слідчий суддя належним чином дотримався вимог процесуального закону, а доводи апеляційної скарги ОСОБА_6 не знайшли свого підтвердження під час апеляційного провадження, з огляду на таке.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні скарги, слідчий суддя обґрунтовано послався на те, що заява ОСОБА_6 до поліції про притягнення невідомої особи до відповідальності за своїм змістом і суттю не є повідомленням про злочин, оскільки не містить конкретних і достатніх даних про можливе вчинення особою саме кримінального правопорушення, передбаченого певною статтею Кримінального кодексу України

Апеляційний суд погоджується з такими висновками слідчого судді, оскільки зі змісту заяви скаржника не вбачається достатніх даних про вчинення будь-якою особою діяння, передбаченого певною нормою кримінального закону, натомість наведені обставини об`єктивно не містять ознак кримінального правопорушення.

З матеріалів провадження слідує, що 10.12.2023 відомості за заявою ОСОБА_6 зареєстровані до журналу Єдиного обліку заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області за №25501. Поліцейськими Криворізького РУП розглянуте дане повідомлення у відповідності до Закону України Про звернення громадян, оскільки відомості заяви не містять ознак кримінального правопорушення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК, на досудовому провадженні можуть бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

В той же час, відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань

Таким чином, апеляційний суд зазначає, що обов`язок внести відомості до ЄРДР у працівників правоохоронних органів та органів прокуратури виникає з моменту отримання відомостей щодо вчинення саме кримінального правопорушення та такий обов`язок діє протягом 24 годин з моменту отримання таких відомостей.

При цьому кримінальне-процесуальне законодавство не вказує на необхідність органу досудового розслідування реєстрації у ЄРДР будь-яких заяв, які надходять від фізичних та юридичних осіб та містить імперативну вимогу, що такі заяви повинні свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Верховний Суд у своїй постанові від 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18 зазначив, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Таким чином, із заяви ОСОБА_6 не вбачається вагомих обставин, що можуть свідчити про вчинення саме кримінального правопорушення стосовно нього, окрім його неконкретних тверджень і припущень.

Стосовно доводів апеляційної скарги про порушення слідчим суддею вимог ч. 3 ст. 35 КПК при розгляді його заяви про відвід слідчого судді, то вони є неспроможними, оскільки з матеріалів справи видно, що дану заяву розглянуто іншим складом суду, визначеному протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 липня 2024 року та ухвалою Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 11 липня 2024 року відмовлено в задоволенні заяви про відвід слідчому судді.

За вказаних обставин, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дотримався вимог кримінального процесуального закону під час ухвалення судового рішення, яке є достатньо мотивованим і відповідає положенням ст. 26, 214, 370 КПК, у зв`язку з чим ухвала слідчого судді має бути залишена без змін, а апеляційна скарга - без задоволення.

Керуючись статтями 303, 307, 405, 407, 422 КПК, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання ОСОБА_6 про поновлення строку апеляційного оскарження задовольнити та поновити строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 липня 2024 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 липня 2024 року про відмову в задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

____________________ ____________________ ____________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4