У Х В А Л А

Іменем України

01 жовтня 2024 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2

прокурора: ОСОБА_3

підозрюваного: ОСОБА_4

захисника: ОСОБА_5

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчої СВ Деснянського УП ГУНП в місті Києві ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Деснянської окружної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0002482 від 27.09.2024 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених пунктом 6 частини другої статті 115, частини третьої статті 289 КК України, відносно підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Черемошне Погребищенського району Вінницької області, громадянина України, одруженого, офіційно не працевлаштованого, з загальною середньою освітою, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

ВСТАНОВИВ:

Суть та зміст питання, що вирішується слідчим суддею

1. 30 вересня 2024 року на розгляд слідчого судді надійшло вищезазначене клопотання. За змістом клопотання про обрання запобіжного заходу, слідча просить застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченого пунктом 6 частини другої статті 115, частини третьої статті 289 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком на 60 (шістдесят) днів, без визначення розміру застави.

2. Підозрюваний ОСОБА_4 та захисник ОСОБА_5 отримали клопотання під розписку 30.09.2024 о 09:00 та 09:05 відповідно.

Позиції сторін кримінального провадження.

3. У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив слідчого суддю клопотання задовольнити, посилаючись на наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 частиною першої статті 177 КПК України, як і неможливості застосуванні іншого запобіжного заходу.

4. У судовому засіданні захисник заперечував щодо задоволення клопотання слідчої та просив обрати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту за місцем реєстрації підозрюваного, посилаючись на те, що підозра пред`явлена його підзахисному є необґрунтованою, а ризики не доведені.

5. Зокрема, захисник наполягав на тому, що протоколи огляду місця події складені з порушенням вимог КПК України, оскільки огляд житла чи іншого володіння особи мав здійснюватися на підставі на підставі ухвали слідчого судді. Протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками складено з порушенням вимог КПК України, оскільки не було належним чином обґрунтовано проведення впізнання особи саме за фотознімками, зважаючи на те, що особа була затримана.

6. За версією захисника свідок - консьєржка ОСОБА_8 могла бачити іншого співмешканця вбитої - ОСОБА_9 , який також є військовим, якого не було допитано як свідка.

7. Підозрюваний у судовому засіданні підтримав думку захисника, підтвердив обставини, які зазначені захисником, зокрема, щодо необґрунтованості підозри.

8. Підозрюваний пояснив, що є військовослужбовцем, має проблеми зі здоров`ям внаслідок отриманих поранень, тому не пам`ятає, де він ночував та був до 7 ранку 26 вересня 2024 року. Зауважив, що він заходив до магазину АТБ у м. Чернігов о 7 ранку 26 вересня 2024 року, і це можуть підтвердити відеозаписи з відеокамери, а о 9 ранку 26 (27) вересня 2024 року був у суді у м. Чернігів з розгляду справи про розірвання шлюбу.

Установлені судом обставин із посиланням на докази, мотивів з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався

9. Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина перша статті 194 КПК України).

10. При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: (1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; (2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; (3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; (4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; (5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; (6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; (7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; (8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; (9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; (10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; (11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; (12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї (частина першої статті 178 КПК України).

11. Отже, слідчий суддя, під час розгляду питання про обрання запобіжного заходу зобов`язаний перевірити наявність в особи процесуального статусу підозрюваного; обґрунтованість пред`явленої підозри; наявність підстав вважати, що підозрюваний може вчинити одну з дій, передбачених статтею 177 КПК України і на яку посилається прокурор; недостатність більш м`яких запобіжних заходів, для попередження однієї з дій, передбачених статті 177 КПК України - та врахувати, обставини, перелік яких міститься в статті 178 КПК України.

12. У судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділу Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві знаходяться матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002482 від 27.09.2024 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених пунктом 6 частини другої статті 115, частини третьої статті 289 КК України.

13. Кримінальне правопорушення, передбачене пунктом 6 частини другої статті 115 КК України, за ступенем тяжкості є особливо тяжким злочином. Кримінальне правопорушення, передбачене частиною третьою статті 289 КК України, за ступенем тяжкості є тяжким злочином (стаття 12 КПК України)

14. 28.09.2024 о 19-58 ОСОБА_4 під розписку вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених пунктом 6 частини другої статті 115, частини третьої статті 289 КК України. За змістом підозри ОСОБА_4 підозрюється у тому, що він умисно вбив жінку з корисливих мотивів, щоб незаконно заволодіти її майном, а потім втік на її автомобілі.

15. Клопотання слідчого, погоджене прокурором, про застосування запобіжних заходів містить такий виклад обставин, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення:

-26.09.2024 в період часу з 00.30 год по 05.00 год він, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , куди був запрошений власницею квартири ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , під час спільного проведення часу умисно позбавив її життя з метою заволодіння майном. З метою реалізації злочинного задуму, ОСОБА_4 , використовуючи заздалегідь підготовлену мотузку, задушив потерпілу, перекривши їй доступ кисню до легень. Смерть ОСОБА_10 настала 26.09.2024 на місці події внаслідок механічної асфіксії.

-після вбивства потерпілої, ОСОБА_4 заволодів її золотим ланцюжком та автомобілем марки TOYOTA PRADO, д.н.з. НОМЕР_1 , після чого зник з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд;

- ОСОБА_4 , застосувавши насильство, небезпечне для життя потерпілої ОСОБА_10 , продовжуючи реалізацію свого протиправного умислу, використовуючи, ключі від автомобіля марки TOYOTA PRADO, 2006 року випуску, д.н.з. НОМЕР_1 ., що належить ОСОБА_10 , підійшов до вказаного автомобіля, який був припаркований біля будинку за адресою: АДРЕСА_3 , розуміючи, що немає права на володіння та користування транспортним засобом відкрив його, проник до салону, сів за кермо, завів двигун автомобіля та на вказаному автомобілі зник, місця вчинення кримінального правопорушення а викраденим майном розпорядився на власний розсуд.

16. Обґрунтованість такої підозри слідчий підтверджує фактичними даними, які містяться у долучених до клопотання документах, а саме:

-протоколом огляду місця події від 27.10.2024, за адресою: АДРЕСА_2 ;

-протоколом обшуку від 28.09.2024, за адресою: АДРЕСА_4 ;

-протоколом обшуку транспортного засобу від 28.09.2024;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_8

-протоколом пред`явлення особи для впізнання за участю свідка ОСОБА_8 ;

-протоколом допиту потерпілого ОСОБА_12 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_14 ;

-протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 28.09.2024.

Оцінка суду щодо обґрунтованості підозри

17. Відповідно до частини п`ятої статті 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

18. Чинне законодавство не розкриває поняття "обґрунтованої підозри", тому слідчий суддя керується усталеною практикою ЄСПЛ, згідно з якою обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення ЄСПЛ від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", п. пунктом 175; рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). Водночас факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі "Murrаy v.United Kingdom", 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

19. Однак "обґрунтованість" підозри, на якій повинен ґрунтуватися арешт, є важливою частиною гарантії, встановленої у пункті 1 (с) статті 5 Конвенції. Того факту, що підозра є добросовісною, недостатньо. Слова "обґрунтована підозра" означають наявність фактів чи відомостей, які б задовольняли об`єктивного спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила правопорушення. Однак те, що може бути визнано "розумним", залежатиме від усіх обставин (див. Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства, 30 серпня 1990 р., § 32, серія A № 182; див. також Ільгар Мамедов проти Азербайджану, № 15172/13, § 88, 22 травня 2014 року та Расул Джафаров проти Азербайджану, № 69981/14, п. 117-118, 17 березня 2016 року). Відповідно, оцінюючи "обґрунтованість" підозри, суду необхідно дати можливість встановити, чи забезпечена сутність гарантії, передбаченої пунктом 1 (с) статті 5 Конвенції.

20. Отже прокурор повинен надати хоча б деякі факти чи відомості, здатні переконати суд, що особу обґрунтовано підозрюють у вчиненні передбачуваного злочину.

21. На думку слідчого судді, обґрунтованість підозри повинна бути визначена, враховуючи положення статті 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

22. Отже, під час перевірки, чи наявна обґрунтована підозра вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених пунктом 6 частини другої статті 115, частини третьої статті 289 КК України, завданням суду є перевірити, чи існувало достатньо об`єктивних елементів, які могли б змусити об`єктивного спостерігача обґрунтовано повірити, що підозрюваний міг вчинити злочин, у якому його звинувачували.

23. Слідчий суддя дослідила у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, дійшов висновку, що вони переконливо свідчать, що підозрюваний ОСОБА_4 міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.

24. Зокрема, такими доказами є:

-протокол огляду місця події від 27.09.2024. Огляд проводився з 17:39 до 22:54. Обєктом огляду є квартира за адресою: АДРЕСА_2 .

-протоколом допиту свідка ОСОБА_8 (допит проводився 27.09.2024 з 17:54 до 18:41), яка показала, що з 25.09.2024 08:00 до 26.09.2024 08:00 працювала консьєржкою у третьому під`їзду будинку АДРЕСА_5 . Під час перебування на робочому місці приблизно о 23:30 25.09.2024 до під`їзду підійшла особа чоловічої статті, середньої статури, з бородою, кепкою на голові, з великим рюкзаком та темною футболкою з білими написами. Цього чоловіка неодноразово бачила протягом шести місяців. Ця особа ймовірно перебуває на військовій службі, оскільки майже завжди приходив у військовій формі. Повідомила, що зможе впізнати особу чоловічої статі, що заходила у під`їзд. Також вона вказала, що о 05 ранку 26.09.2024 чула, як хтось виходив з під`їзду, але хто саме - не бачила;

-протокол пред`явлення особи для впізнання за участю свідка ОСОБА_8 (пізнання 27.09.2024 розпочато 19:56, закінчено 20:05). Під час пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідок серед пред`явлених осіб на фотознімках впізнала ОСОБА_4 на фотознімку під номером 1;

-протокол обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_4 , що проводився 28.09.2024 з 00 год 45 хв. до 03 год 30 хв. за участю ОСОБА_14 - дружини підозрюваного, спеціаліста та у присутності двох понятих у порядку статей 233, 234 КПК України;

-протокол допиту свідка ОСОБА_14 - дружини підозрюваного. Допит проводився 28.09.2024 з 04:05 до 04:40. Вона показала, що наразі їй невідомо, де ОСОБА_4 може знаходиться. Останній раз вона його бачила 27.09.2024 близько 17 годині. Він був на авто марки TOYOTA "прадо" кольору хакі, ій пояснив, що купив це авто у знайомого. Також вона повідомила, що ОСОБА_4 з травня 2024 рахується як самовільно залишивши військову частину, служив в в/ч НОМЕР_2 , 171 батальйон, 120 ОБР -ТРО. 25.09.2024 та 26.09.2024 ОСОБА_4 віддав їй кошти, які був винен а саме: 800 Євро та 300 доларів, повідомивши, що виграв їх в казино. 26.09.2024 вони повинні були розлучитися в суді, але ОСОБА_4 переніс зустріч та засідання;

- протокол затримання ОСОБА_14 - особи, підозрюваної у вчиненні злочину. Відповідно до протоколу ОСОБА_14 був затриманий 28.09.2024 о 10 год. 01 хв у м. Чернігів. Під час здійснення обшуку затриманої особи було виявлено та вилучено мотузку білого кольору, автомобільні ключі з з ОСОБА_15 ;

-протокол обшуку транспортного засобу TOYOTA PRADO, що проводився у місті Чернігів 28.09.2024 до 12 год 32 за участю спеціаліста та двох понятих у порядку статей 233, 234 КПК України. Відповідно до протоколу авто TOYOTA PRADO з д. зн. НОМЕР_3 знаходиться за координатами 51.5299432 31.2485209. На момент огляду авто виявлено та вилучено на задньому сидіння, зокрема, посвідчення учасника бойових дій на ім`я ОСОБА_14 . З багажного відділення вилучено номерні знаки НОМЕР_1 ;

-протокол допиту потерпілого ОСОБА_12 (допит проводився 28.09.2024 з 16:40 до 18:30), який показав, що ввечері 26 вересня 2024 року йому дзвонив ОСОБА_16 , з яким мати раніше перебувала в цивільному шлюбі, і повідомив, що супутникова сигналізація, яка встановлена в автомобілі матері, робить виклики на його мобільний телефон з причини незрозумілого руху. 27 вересня 2024 року вранці ОСОБА_9 подзвонив повторно і повідомив, що він подзвонив на свій мобільний телефон, до якого прив`язана сигналізація, і почув, що в автомобілі розмовляли незнайома жінка та чоловік. Приблизно о 14:55 27.09.2024 він з дружиною ОСОБА_13 в квартирі за адресою: АДРЕСА_2 виявили труп ОСОБА_10 . Також син повідомив, що зі слів подруг матері, вона познайомилась з невідомим чоловіком, який начебто є військовим;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_13 (допит проводився 28.09.2024 з 18:35 до 19:30), яка показала, що приблизно о 14:55 27.09.2024 вона з чоловіком ОСОБА_12 , сином вбитої, в квартирі а адресою: АДРЕСА_2 виявили труп ОСОБА_10 .

25. За висновком слідчого судді ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених пунктом 6 частини другої статті 115, частини третьої статті 289 КК України.

26. Слідчий суддя акцентує увагу сторони захисту та підозрюваного на тому, що на цій стадії процесу вирішується лише питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення злочину, а не питання винуватості.

27. Твердження захисту щодо недопустимості протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками з тих підстав, що не було пред`явлено особисто ОСОБА_4 для впізнання слідча судді відхиляє, оскільки за приписами ст. 40 КПК слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності і уповноважений проводити слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії у випадках, встановлених цим Кодексом, з дотримання порядку їх здійснення, що додержані в цьому провадженні. З протоколу пред`явлення для впізнання за фотознімками видно, що відповідна слідча дія проводилась 27.09.2024 з 19:56 до 20:05. Натомість підозрюваного було затримано 28.09.2024 о 10 год. 01 хв.

28. Твердження захисту щодо недопустимості протоколу огляду місця події з підстав відсутності ухвали слідчого судді також відхиляються як необґрунтовані.

29. Відповідно до протоколу огляду місця події від 27 вересня 2024 з ілюстративною таблицею предметом огляду є квартира, в якій відбувалась подія злочину, під час слідчої дії велась фото-, відео фіксація, матеріали якої долучені до згаданого протоколу визначені як додатки до нього. Згоду на проведення огляду надав син вбитої, яка є власником квартири.

30. Місце виявлення трупа завжди вважається місцем події. Огляд місця події - це слідча дія, яка має на меті безпосереднє сприйняття, дослідження обстановки на місці події, виявлення, фіксацію та вилучення різних речових доказів, з`ясування характеру події, що відбулася, встановлення особи злочинця та мотивів скоєння кримінального правопорушення. Огляд місця події є однією з перших та невідкладних слідчо-оперативних дій, підставою для його проведення є інформація про вчинення кримінального правопорушення, зафіксована у певній процесуальній формі.

31. Відповідно до статті 13 КПК України не допускається проникнення до житла чи іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше як за вмотивованим судовим рішенням, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

32. Згідно з статті 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів. Огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

33. Положеннями частиною першою статті 233 КПК України передбачено, що ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ним володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті.

34. Тобто, законодавцем окрім можливості проникнення до житла на підставі судового рішення, передбачено й іншу процесуальну гарантію захисту прав особи, а саме, можливість проникнення до житла за добровільною згодою особи, яка ним володіє.

35. У винятковому випадку, передбаченому частиною третьою статті 233 КПК України слідчий, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину, однак у такому випадку прокурор, слідчий за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій (постфактум) звернутися з клопотанням про проведення обшуку до слідчого судді. Докази, встановлені внаслідок огляду та обшуку, проведених з порушенням зазначених правил, а також, якщо слідчий суддя відмовить у задоволенні клопотання про обшук, є недопустимими.

36. Порушення прав підозрюваного під час проведення цієї слідчої дії (огляд місця події) у розумінні вимог частини першої статті 87 КПК слідча суддя не встановила.

37. З аналогічних підстав слідча суддя вважає необґрунтованими аргументи сторони захисту про порушення прав підозрюваного під час обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_4 .

38. Щодо проведення обшуку транспортного засобу TOYOTA PRADO, то невідкладного обшуку обставини невідкладності є предметом оцінки слідчого судді у порядку судового контролю, який перевіряє наявність достатніх підстав для проведення невідкладного обшуку.

39. Що стосується доводів підозрюваного та його захисника про наявність у нього алібі на момент вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, а саме: перебування у суді 26.09.2024 о 09:00 під час розгляду справи про розірвання шлюбу та перебування 26.09.2024 о 07:00 в магазині АТБ, то слідча суддя зауважує, що ці доводи, хоча й можуть бути враховані під час подальшого розслідування, не є достатніми для спростування обґрунтованості підозри на даному етапі провадження та можливості його присутності у час та місці вчинення злочинів. Рішення про застосування запобіжного заходу приймається на підставі наявних доказів, які вказують на причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення. Доводи про алібі підлягають перевірці під час досудового розслідування.

Оцінка суду щодо наявності ризиків

39. Згідно з частиною другою статті 177 КПК України окрім обґрунтованої підозри підставою застосування запобіжного заходу є також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

40. Суд встановив наявність обґрунтованої підозри, тому надалі перевіряє наявність ризиків, зазначених у статті 177 КПК України.

41. Як видно з клопотання, відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 частини першої статті 177 КПК України, а саме:

1)підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та, надалі, від суду;

2)підозрюваний може незаконно впливати на свідків та потерпілих;

3) підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

4) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

42. Слідча суддя зауважує, що відповідно до КПК України метою запобіжного заходу є необхідність попередити виникнення ризиків, а не застосувати запобіжний захід за наслідками вчинення підозрюваним відповідних дій.

43. З огляду на викладене, той чи інший ризик слід вважати наявним за умови встановлення обґрунтованої ймовірної можливості здійснення підозрюваним таких спроб. Водночас, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Щодо ризику переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду

44. В обґрунтування необхідності застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою орган досудового розслідування керується вимогами статті 183 КПК України про те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до 15 років.

45. Оскільки підозрюваний обвинувачується в особливо тяжкому злочині, не має міцних соціальних зв`язків, свідомо залишив місце події, суд дійшов висновку, що ризик передбачений пунктом 1 частини першої статті 177 КПК України прокурором доведено.

Щодо ризику незаконного впливу на свідків та потерпілих

46. Прокурор, обґрунтовуючи ризик, впливу на свідків посилається на те, що підозрюваному відомі анкетні дані свідків, тому з метою уникнення кримінальної відповідальності підозрюваний може незаконно впливати на свідків шляхом погроз, вмовляння чи підбурювання до дачі неправдивих показань, або до безпідставної відмови від дачі показань.

47. Слідчий суддя враховує визначену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина четверта статті 95 КПК).

48. Враховуючи обставини справи, слідча суддя дійшла висновку, що існують обґрунтовані та вагомі підстави вважати, що підозрюваний має можливість і може спробувати перешкодити об`єктивному розслідуванню кримінального провадження, здійснюючи незаконний вплив на свідків, показання яких мають значення для доведення обставин, які підлягають доказуванню в цьому кримінальному провадженні.

49. За висновком слідчого судді ризик, передбачений пунктом 3 частини першої статті 177 КПК України, є реальним та доведеним.

Щодо ризику перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином

50. Прокурором не надано жодних відомостей на вчинення таких дій підозрюваним тому даний ризик слідчий суддя вважає недоведеним.

Щодо ризику вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується

51. Прокурор, обґрунтовуючи ризик посилається, що у провадженні Конотопського міськрайонного суду Сумської області, розглядається справа відносно ОСОБА_4 , у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 121 КК України.

52. Оскільки ухвалою Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 03.07.2024 ОСОБА_4 було оголошено в розшук, суд вважає, що прокурор довела цей ризик.

Щодо застосування більш м`яких запобіжних заходів

53. Відповідно до частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

-наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

-наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

-недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

54. Згідно зі статтею 194 КПК України наявність ризику є підставою для застосування запобіжного заходу, а тому визначаючись з тим, який саме запобіжний захід на даному етапі у кримінальному провадженні убезпечить від його настання, слідчий суддя ураховує таке.

55. Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт.

56. При оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідчий суддя використовує стандарт доказування "обґрунтованої ймовірності", за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи ніж тримання під вартою не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.

57. Слідча суддя вважає доведений органом досудового розслідування наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, кримінального правопорушення, а також наявність трьох з чотирьох процесуальних ризиків, зазначених в клопотанні слідчого.

58. Слідчий суддя доходить висновку про відсутність обґрунтованих підстав для застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, оскільки підозрюваний обвинувачується в особливо тяжкому злочині, не має міцних соціальних зв`язків, наявні ризики переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та потерпілих, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

59. Щодо обставин, які повідомив захисник та підозрюваний стосовно того, що ОСОБА_4 є військовослужбовцем, який підозрюється у вчиненні злочину, який передбачений статтею 407 КК України (самовільне залишення військової частини), то слідча суддя виходить з того, що у матеріалах досудового розслідування, які надійшли разом з клопотанням, відсутні такі докази.

60. З огляду на обставини, які відображені в протоколі обшуку транспортного засобу (щодо вилучення посвідчення учасника бойових дій) та протоколі допиту свідка ОСОБА_14 (що ОСОБА_4 самовільно залишив військову частину, служив в в/ч НОМЕР_2 , 171 батальйон, 120 ОБР -ТРО), слідча суддя вважає, що ймовірно ОСОБА_14 дійсно є військовослужбовцем. Водночас слідча суддя бере до уваги відсутність у матеріалах досудового розслідування, які надійшли разом з клопотанням, належних і допустимих доказів щодо цієї обставини. Відповідно до наданих у судовому засіданні пояснень прокурора орган досудового розслідування здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання інформації від військової частини і немає відповідного підтвердження. Сторона захисту також не надала відповідні докази.

61. Відповідно до частини першої статті 93 КПК України збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження. Зокрема, сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом (частина друга). Водночас сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

Щодо визначення розміру застави

62. Згідно з частиною четвертою статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

63. Оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини, суд не визначає розмір застави.

Керуючись статтями 176-178, 184, 193, 196, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

1.Клопотання слідчої СВ Деснянського УП ГУНП в місті Києві ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Деснянської окружної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

2.Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченого пунктом 6 частини другої статті 115, частини третьої статті 289 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком на 60 (шістдесят) днів, без визначення розміру застави.

3.Строк тримання під вартою рахувати з 28 вересня 2024 року.

4.Строк дії ухвали - до 26 листопада 2024 року включно.

5.Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

6.Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

7.Повний текст ухвали було проголошено 01 жовтня 2024 року о 09-30.

Суддя ОСОБА_1