печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2024 року

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

особи, яка подала скаргу, адвоката: не з`явився,

слідчого: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за скаргою адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ГО «Центр захисту інвалідів», на рішення прокурора про відмову у задоволенні скарги на недотримання розумних строків у кримінальному провадженні № 0000384 від 31.03.2021,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді в інтересах ГО «Центр захисту інвалідів» зі скаргою на рішення прокурора про відмову у задоволенні скарги на недотримання розумних строків у кримінальному провадженні № 0000384 від 31.03.2021.

В обґрунтування скарги адвокат ОСОБА_3 зазначає, що 27.06.2024 ним, в інтересах ГО «Центр захисту інвалідів» на офіційну електронну адресу Офісу Генерального прокурора на ім`я заступника Генерального прокурора ОСОБА_4 було подано скаргу в порядку ст. 308 КПК України на недотримання розумних строків у кримінальному провадженні № 0000384 від 31.03.2021.

Листом від 02.08.2024 №09/2/1-63077ВИХ-24 фактично відмовлено у задоволенні вказаної скарги. Не погоджуючись із вказаним адвокат ОСОБА_3 зазначає, що прокурором не було вчинено жодних дій спрямованих на забезпечення органами досудового розслідування розумності процесуальних строків досудового розслідування та просить скасувати оскаржуване рішення та зобов`язати заступника Генерального прокурора вчинити дії передбачені ч. 2 ст. 308 КПК України.

В судове засідання особа, яка подала скаргу - адвокат ОСОБА_3 не з`явився, про день, час, місце розгляду скарги повідомлений належним чином, подав заяву про розгляд скарги за його відсутності, в якій вимоги скарги підтримав в повному обсязі, просив задовольнити.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про день, час, місце розгляду скарги повідомлений належним чином, на адресу суду надійшло клопотання про розгляд скарги за його відсутності, проти задоволення скарги заперечував, про що подав письмові заперечення.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Оскільки, особа, яка подала скаргу, про день, час та місце розгляду скарги повідомлена належним чином, подала заяву про розгляд скарги за її відсутності, а неявка прокурора не є перешкодою для розгляду скарги, слідчий суддя визнав можливим розглянути скаргу за відсутності учасників судового процесу, на підставі наявних матеріалів.

Згідно ст. 27, ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду скарги фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов висновку, що скарга не підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.

З матеріалів скарги слідчим суддею встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000384 від 31.03.2021, процесуальне керівництво у вказаному провадженні здійснюється прокурорами Офісу Генерального прокурора.

27.06.2024 адвокатом ОСОБА_3 , в інтересах ГО «Центр захисту інвалідів», на офіційну електронну адресу Офісу Генерального прокурора на ім`я заступника Генерального прокурора ОСОБА_4 було подано скаргу в порядку ст. 308 КПК України про недотримання розумних строків у кримінальному провадженні.

Згідно ст. 308 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, потерпілий, інші особи, права чи законні інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, мають право оскаржити прокурору вищого рівня недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування.

Прокурор вищого рівня зобов`язаний розглянути скаргу протягом трьох днів після її подання і в разі наявності підстав для її задоволення надати відповідному прокурору обов`язкові для виконання вказівки щодо строків вчинення певних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень. Особа, яка подала скаргу, невідкладно письмово повідомляється про результати її розгляду.

Порядок підпорядкування прокурорів та виконання наказів і вказівок визначений ст. 17 Закону України «Про прокуратуру».

Так, діючи в межах наданих повноважень затупником Генерального прокурора було розглянуто звернення про що надано відповідь листом від 02.08.2024 №09/2/1-63077ВИХ-24.

Прокурор, слідчий суддя, суд, як і інші органи державної влади та їх посадові особи відповідно до частини другої статті 19 Конституції України зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Однією з загальних засад кримінального провадження згідно з пунктом другим частини першої статті 7, частиною першою статті 9 КПК України є законність, що передбачає обов`язок, суду, слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, інших службових осіб органів державної влади неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Розподіл функцій між державними органами і посадовими особами як елемент системи стримувань і противаг є фундаментальним принципом демократичної організації держави.

Однією з форм вираження цього принципу у кримінальному судочинстві є змагальність і диспозитивність як загальні засади кримінального провадження. Згідно зі статтею 22 КПК України змагальність передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими зазначеним Кодексом. У цій же статті закріплено заборону покладення у кримінальному провадженні функцій державного обвинувачення, захисту та судового розгляду на один і той самий орган чи службову особу. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Диспозитивність відповідно до положень статті 26 КПК України полягає в тому, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, як і суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що віднесені до його повноважень зазначеним Кодексом.

Згідно з частиною першою статті 36 КПК України прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Зазначена правова норма гарантує незалежність посадової особи органу державного обвинувачення у виборі у визначених законом межах способу здійснення своїх повноважень, в тому числі у прийнятті тих чи інших рішень, що є запорукою їх неупередженості й ефективності.

Процесуальна самостійність прокурора і його свобода нарівні з протилежною стороною у відстоюванні тієї чи іншої правової позиції є чинниками справедливого балансу прав та законних інтересів усіх учасників процесу, а також інших осіб, держави й суспільства.

Завданням слідчого судді відповідно до пункту 18 частини першої статті 3 КПК України, частини п`ятої статті 21 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» є здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Способи такого контролю обмежені визначеною кримінальним процесуальним законом процедурою, яка передбачає, в тому числі, чіткий розподіл повноважень і недопустимість заміщення слідчим суддею, як і судом, функцій органів державного обвинувачення та досудового розслідування.

Як зазначено у постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 04.04.2019 у справі №370/2316/18 (провадження №51 - 9929 км 18), за змістом кримінального процесуального закону загальні засади кримінального провадження спрямовані на забезпечення законності кримінальної процесуальної діяльності та дотримання прав і законних інтересів осіб, що беруть участь у такому провадженні, та не суперечать вимозі імперативності.

На підставі викладеного та враховуючи, що адвокатом ОСОБА_3 у поданій ним скарзі не наведено переконливих та достатніх доводів, які б дозволили слідчому судді дійти висновків про можливість її задоволення, відтак слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні скарга слід відмовити.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 107, 303, 305,306, 307, 308, 309, 336 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ГО «Центр захисту інвалідів», на рішення прокурора про відмову у задоволенні скарги на недотримання розумних строків у кримінальному провадженні №0000384 від 31.03.2021, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1