У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.09.2024 Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

сторін кримінального провадження:

прокурора Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Біла Церква клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям під час розгляду обвинувального акту у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0000468 від 05.07.2024, за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця см.Біла Церква Київської обл., громадянина України, із середньою спеціальною освітою, непрацевлаштованого, розлученого, маючого на утриманні двох малолітніх дітей: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,-

У С Т А Н О В И В :

1.Стислий опис судового провадження та позиції учасників.

19.07.2024 до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000468 від 05.07.2024, щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 19.07.2024 у вказаному кримінальному провадженні було призначено підготовче судове засідання.

Відповідно до положень ст. 314 КПК України першочерговим завданням підготовчого судового засідання є вирішення питання про можливість призначення судового розгляду, у зв`язку з чим, суд з`ясовує, чи наявні підстави для прийняття рішень, передбачених п. 1-4 ч. 1 ст. 314 КПК України.

З цією метою, у підготовчому судовому засіданні судом було з`ясовано думку учасників судового провадження щодо вказаних питань.

У підготовчому судовому засіданні від ОСОБА_4 надійшло клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності за ч.1 ст.309 КК України на підставі ст.45 КК України, у зв`язку із дійовим каяттям.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні підтримав заяву захисника щодо звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності на підставі ст.45 КК України, оскільки останній визнав свою провину, щиро розкаявся, раніше не притягувався до кримінальної відповідальності.

2. Короткий виклад обвинувачення згідно з обвинувальним актом.

ОСОБА_4 05 липня 2024 року, близько 15 години 15 хвилин, перебуваючи поблизу дерев`яного моста, що по вулиці В.Стуса в м. Біла Церква Київської області на земельній ділянці незаконно придбав-знайшов прозорий поліетиленовий пакет з пазовим замком, в якому знаходилась порошкоподібна речовина білого кольору, ззовні схожа на психотропну речовину - «РVР» (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он).

Надалі за зовнішніми ознаками переконався, що знайдена ним порошкоподібна речовина білого кольору, ззовні схожа на психотропну речовину, а саме «РVР» (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он), оскільки в минулому мав досвід вживання, та в подальшому ОСОБА_4 , поклав її до особистої сумки та почав незаконно зберігати при собі для власного вживання без мети збуту.

Після цього, 05 липня 2024 року у період часу 15 години 59 хвилини по 16 годину 03 хвилин в ході проведення огляду місця події ОСОБА_4 , перебуваючи поблизу будинку АДРЕСА_2 , добровільно видав прозорий поліетиленовий пакет з пазовим замком з вмістом порошкоподібної речовини білого кольору, яка містить у своєму складі психотропну речовину, обіг якої заборонено «РVР» (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он). Маса «РVР» в речовині становить 0,221 г, який ОСОБА_4 , посягаючи на встановлений законом порядок обігу психотропних речовин і охорону здоров`я населення, всупереч положенням Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» незаконно придбав та зберігав при собі для власного вживання без мети збуту.

Таким чином, ОСОБА_4 обвинувачується у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, а саме у незаконному придбанні та зберіганні психотропних речовин без мети збуту.

3. Обґрунтування правової позиції суду.

Заслухавши учасників кримінального провадження, які не заперечували проти звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого у зв`язку із дійовим каяттям, вивчивши обвинувальний акт, суд дійшов висновку, що обвинуваченого належить звільнити від кримінальної відповідальності на підставі ст.45 КК України у зв`язку із дійовим каяттям, а кримінальне провадження підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України, з огляду на таке.

Відповідно до вимог ст.44 КК України особа, яка вчинила злочин, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом. Звільнення від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом, здійснюються виключно судом. Порядок звільнення від кримінальної відповідальності встановлюється законом.

Згідно з вимогами ст.45 КК України, особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

В п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» № 12 від 23 грудня 2005 року, передбачено, що дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст.45 КК України. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 309 КК України, відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до кримінальних проступків.

З матеріалів кримінального провадження встановлено, що збитки в результаті скоєння кримінального правопорушення відсутні, обвинувачений ОСОБА_4 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався.

Крім того, у судовому засіданні знайшло своє підтвердження і те, що ОСОБА_4 відверто, а не уявно визнає свою провину у скоєному кримінальному правопорушенні, висловлює щирий жаль з приводу цього та осуд своєї поведінки, визнає негативні наслідки від вчиненого та бажає виправити ситуацію, яка склалася. Такий факт щирого каяття також знаходить своє відображення в матеріалах кримінального провадження та вказана обставина була заявлена прокурором в обвинувальному акті.

Зазначене підтверджується тим, що останній одразу надавав визнавальні покази, сприяв розкриттю кримінального правопорушення.

Оцінюючи у сукупності вищезазначене, суд дійшов висновку, що клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 є обґрунтованим і підлягає задоволенню, у зв`язку із дійовим каяттям обвинуваченого, оскільки на час розгляду справи в суді було встановлено, що він щиро розкаявся у вчиненому, його протиправними діями шкода не спричинена, до кримінальної відповідальності притягується вперше, скоїв кримінальний проступок, добровільно здійснив дійове каяття, а тому суд вважає, що його виправлення можливе без притягнення до кримінальної відповідальності.

Частинами 1, 3 статті 285 КПК України передбачено, що особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність. Обвинуваченому, який може бути звільнений від кримінальної відповідальності повинно бути роз`яснено суть підозри чи обвинувачення, підставу звільнення від кримінальної відповідальності і право заперечувати проти закриття кримінального провадження з цієї підстави.

У постанові Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» № 12 від 23 грудня 2005 року зазначено, що звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям, передбаченим ст. 45 КК України, є обов`язковим.

Відповідно до ч.4 ст.286 КПК України якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених частиною другою статті 284 цього Кодексу.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.284 КПК України, кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність (ч.3 ст. 288 КПК України).

Таким чином, встановлено обставини, що дозволяють суду дійти висновку про наявність всіх складових дійового каяття обвинуваченого ОСОБА_4 , а отже є всі підстави для звільнення останнього від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям на підставі ст.45 КК України та закриття кримінального провадження відповідно до п.1 ч.2 ст.284 КПК України.

4. Мотиви ухвалення інших рішень щодо питань, які вирішуються судом при постановлені ухвали.

Запобіжний захід щодо обвинуваченого не обирався.

Цивільний позов у справі не заявлений.

Долю речових доказів, приєднаних до матеріалів кримінального провадження, слід вирішити в порядку ст.100 КПК України.

Відповідно до ст.ст. 122, 124 КПК України слід стягнути з обвинуваченого на користь держави документально підтверджені витрати на залучення експерта для проведення експертизи: висновок експерта № СЕ-19/111-24/39370-НЗПРАП від 11.07.2024) у сумі 3029,12 грн (три тисячі двадцять дев`ять гривень 12 копійок).

Керуючись ст.ст. 12, 44, 45, 309 КК України, ст.ст. 284-288, 314, 369, 372, 376 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям задовольнити.

Звільнити обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від кримінальної відповідальності на підставі статті 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям за скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України,та закрити кримінальне провадження, внесене до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за №0000468 від 05.07.2024,на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України.

Речові докази:

-порошкоподібну речовину білого кольору, в якій виявлено особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - «РVР» (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он), масою РVР в наданій речовині 0,221 г, яка поміщена до спеціального пакету № 0002651 «НДЕКЦ при ГУМВС України в м.Києві РЕЧОВІ ДОКАЗИ ФАБУЛА:» з об`єктами дослідження, яка відповідно до постанови про долучення до матеріалів кримінального провадження матеріальних об`єктів та визнання їх речовими доказами від 15.07.2024, квитанції про отримання на зберігання речових доказів, вилучених (отриманих) стороною обвинувачення під час здійснення кримінального провадження № 1127 від 16.07.2024 зберігається в камері зберігання речових доказів Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області - знищити.

Стягнути із ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , витрати за проведення експертизи (висновок експерта № СЕ-19/111-24/39370-НЗПРАП від 11.07.2024) у сумі 3029,12 грн (три тисячі двадцять дев`ять гривень 12 копійок) на користь держави.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя: ОСОБА_1