Справа № 464/5485/24
пр.№ 1-кс/464/1137/24
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу

у вигляді тримання під вартою

15 серпня 2024 року м. Львів

Слідчий суддя Сихівського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ відділу поліції №2 Львівського районного управління поліції №2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Франківської окружної прокуратури міста Львова ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львова, громадянина України, непрацюючого, неодруженого, з професійно-технічною освітою, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України (матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000705 від 13.08.2024),

встановив:

слідчий СВ відділу поліції №2 Львівського районного управління №2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Франківської окружної прокуратури міста Львова ОСОБА_3 , звернулася до суду з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Клопотання обґрунтоване наступним.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 13.08.2024 близько 15:00 год. ОСОБА_5 , перебуваючи за місцем свого проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 , під час конфлікту, що виник між ним та його братом ОСОБА_7 , в ході раптово виниклого умислу, з особистих неприязних мотивів та з метою спричинення тілесного ушкодження потерпілому, умисно наніс один удар ножем в область грудної клітки ОСОБА_7 , спричинивши останньому колото-різану рану правого надпліччя, проникаючу в праву плевральну порожнину з пошкодженням артеріальних гілок м`язів надпліччя. Відкритий гемо-пневмоторакс. Гіповолемічний шок 2 ст., яка була небезпечною для життя в момент заподіяння та відноситься до тяжкого тілесного ушкодження.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння, а саме у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

13.08.2024 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

14.08.2024 ОСОБА_5 в порядку ст. ст. 42, 276, 277 та 278 КПК України повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала, з підстав, що в ньому викладені, просила суд таке задовольнити, обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Захисник ОСОБА_4 заперечив щодо клопотання прокурора, просив суд обрати підозрюваному більш м`який запобіжний захід, зокрема у виді домашнього арешту. Вказав, що стороною обвинувачення не надано жодних доказів, що підтверджують обґрунтованість підозри в частині кваліфікації дій.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку захисника.

Вивчивши клопотання та матеріали, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення підозрюваного, захисника та думку прокурора, приходжу до наступних висновків.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000705 від 13.08.2024, відповідає вимогам ст. ст. 183, 184 КПК України.

Копію клопотання та матеріалів, що його обґрунтовують, вручено підозрюваному та його захиснику о 17.20 год. 14 серпня 2024 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема, переховуватися від суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується особа.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, слідчий суддя своїм рішенням зобов`язаний забезпечити не тільки права підозрюваного, але й високі стандарти охорони суспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від слідчого судді більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

ЄСПЛ в своїх рішеннях неодноразово зазначав («Нечипорук та Йонкало проти України» від 21.07.2011 р.), що термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, а факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Тримання особи під вартою, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягнення цілі якого і є тримання під вартою.

Так, перевіряючи обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 , слідчий суддя приходить до висновку, що дані, які вказують на її обґрунтованість, підтверджується долученими до матеріалів клопотання даних, а саме: повідомленням на лінію оператора 102 від 13.08.2024, протоколом огляду місця події від 13.08.2024, протоколом огляду місця події від 13.08.2024, постановою про визнання речових доказів від 13.08.2024, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 13.08.2024, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, від 13.08.2024, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 13.08.2024, протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_8 від 13.08.2024, протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_9 від 13.08.2024, постановою про визнання речових доказів від 14.08.2024. При цьому, слідчий суддя звертає увагу на те, що потерпілому було спричинено колото-різану рану правого надпліччя, проникаючу в праву плевральну порожнину з пошкодженням артеріальних гілок м`язів надпліччя, що призвело до госпіталізації останнього до ВП «Лікарня Святого Луки» КНП « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, суд враховує вимоги п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу та особисту недоторканість можливе лише у передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з врахуванням низки відповідних факторів, які можуть підтверджувати існування таких ризиків, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може слугувати підставою для запобіжного ув`язнення.

В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного (обвинуваченого), а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Прокурором доведено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

При вивченні особи підозрюваного, слідчий суддя встановив, що ОСОБА_5 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. Львові, громадянин України, не працює, неодружений, з професійно-технічною освітою, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.

Одночасно встановлено, що наразі досудове розслідування триває, докази у кримінальному провадженні не зібрані в обсязі для складення обвинувального акту та скерування до суду, подія мала місце за місцем постійного проживання підозрюваного, потерпілого, свідки є близькими родичами останніх, що свідчить про наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, який є його братом, свідків у даному кримінальному проваджені, які є його батьками, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Обираючи запобіжний захід, слідчий суддя враховує обставини, передбачені ст. 178 КПК України, оцінив відомості про особу підозрюваного, який неодружений, не працює, те, що останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покарання за яке передбачено у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, його вік, стан здоров`я, майновий стан.

Враховуючи викладене, а також те, що досудове розслідування триває, слідчий суддя приходить до висновку про існування підстав вважати, що застосування підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу, а саме домашнього арешту, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Дані обставини є істотними та такими, що виправдовують тримання підозрюваного під вартою, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини, повинно забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, а тому клопотання слід задовольнити та обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Крім того, враховуючи те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, із застосуванням насильства, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає за доцільне не визначати розмір застави у даному кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, ст. ст. 177, 178, 183, 184, 192, 193, 194, 205 КПК України, керуючись ст. ст. 196, 197, 309, 532 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львова, громадянина України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою становить шістдесят днів, а саме до 11 жовтня 2024 року включно.

Тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , здійснювати в Державній установі «Львівська установа виконання покарань №19».

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копії ухвали вручити підозрюваному, захиснику, прокурору та направити начальнику Державної установи «Львівська установа виконання покарань №19».

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 15 серпня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1