УХВАЛА

про роз`яснення судового рішення

02 жовтня 2024 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретарі судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у закритому судовому засіданні заяву старшого групи прокурорів у кримінальному провадженні - заступника начальника відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про роз`яснення судового рішення (в порядку статті 380 Кримінального процесуального кодексу України),

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді надійшла заява старшого групи прокурорів у кримінальному провадженні - заступника начальника відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про роз`яснення судового рішення, ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 27.09.2024.

У заяві прокурор просить роз`яснити чи передбачає ухвала слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 27.09.2024 накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на кореспондентських рахунках АТ «СЕНС БАНК» (), у межах суми, що складає 128 013 674,07 грн., шляхом заборони та зупинення здійснення видаткових операцій з кореспондентських рахунків АТ «СЕНС БАНК» ().

У судовому засіданні прокурором заявлено, а слідчим суддею задоволено клопотання про розгляд справи у закритому судовому засіданні з підстав передбачених п. 4 ч. 2 ст. 27 КПК України, так як здійснення провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000244 від 05.07.2024, яке здійснюється органами безпеки за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України.

Прокурор в судовому засіданні підтримав подану заяву про роз`яснення судового рішення та просив її задовольнити з підстав, зазначених у заяві.

Представник власника майна у судове засіданні не з`явився, про дату і час судового засідання повідомлявся належним чином.

Слідчий суддя, вивчивши заяву прокурора та заслухавши пояснення прокурора у судовому засіданні, дослідивши заяву та матеріали відповідного провадження, дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 380 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України), якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Зі змісту вказаної норми КПК України вбачається, що роз`ясненню підлягає лише незрозуміле судове рішення, зумовлене його нечіткістю за змістом, можливістю різного тлумачення висновків суду, коли воно є незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, та тих осіб, котрі будуть здійснювати його виконання.

Водночас, суд не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення так само, як і вирішувати питання, що не були предметом судового розгляду. Тому, у випадку, якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє у роз`ясненні рішення.

Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 08.08.2019 року у справі № 202/4467/14-к визначено, що роз`яснення рішення суду є засобом виправлення недоліків судового акта, що полягає в усуненні незрозумілості судового акта і викладенні рішення суду у більш зрозумілій формі. Рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Отже, роз`яснення судового рішення має значення не саме по собі, а в контексті його лише правильного виконання з урахуванням змісту рішення і волі суду, який його ухвалив. Метою роз`яснення судового рішення є його удосконалення для правильного розуміння учасниками судового провадження, органом виконання судового рішення, роз`яснення спрямоване на усунення незрозумілості, що ускладнює його реалізацію. Суть роз`яснення судового рішення полягає не в роз`ясненні мотивів, які покладені в основу рішення, а в роз`ясненні рішення саме з метою наступного його виконання.

27 вересня 2024 року ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва частково задоволено клопотання прокурора у кримінальному провадженні - заступника начальника відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000244 від 05.07.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 Кримінального кодексу України.

Постановлено накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на кореспондентських рахунках АТ «СЕНС БАНК» (), у межах суми, що складає 128 013 674 (сто двадцять вісім мільйонів тринадцять тисяч шістсот сімдесят чотири) грн. 07 коп., які підлягають сплаті за форвардними контрактами без поставки базового активу № Ф-29/2020-37/БП від 07.10.2021 року, № Ф-29/2020-38/БП від 11.10.2021 року, № Ф-29/2020-39/БП від 12.10.2021 року, укладеними між АТ «СЕНС БАНК» () та ТОВ «Ю-Газ» (), а саме:

- НОМЕР_1 ;

- НОМЕР_2 ;

- НОМЕР_3 ;

- НОМЕР_4 в Національному банку України (МФО 300001, код ЄДПРОУ 00032106);

- НОМЕР_5 ;

- НОМЕР_6 ;

- НОМЕР_7 /980 в АТ «Укрексімбанк» (МФО 322313, );

- НОМЕР_8 в АТ «ПУМБ» (МФО 334851, код ЄДРПОУ 4282829).

Потреба у роз`ясненні судового рішення пов`язана з тим, що у законодавчих актах, зокрема у Законі України «Про банки і банківську діяльність» та КПК України, існує різне нормативне регулювання арешту коштів банку. Зокрема, у ст. 59 Закону України «Про банки і банківську діяльність» вказано про заборону накладати арешт на кошти, що знаходяться на кореспондентських рахунках банку. У зв`язку з цим у суб`єктів виконання ухвали слідчого судді постає питання чи може здійснюватись виконання ухвали шляхом заборони та зупинення здійснення видаткових операцій з кореспондентських рахунків АТ «СЕНС БАНК».

Так, у ч. 2 ст. 1 КПК України вказано, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

У п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України вказано, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

У ч. 3 ст. 170 КПК України вказано, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

При цьому у ч. 3 ст. 170 КПК України також вказано, що забороняється накладати арешт на кошти на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1 Податкового кодексу України, на кошти на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 15-1 Закону України «Про електроенергетику», на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до

статті 19-1 Закону України «Про теплопостачання», на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків за інвестиційними програмами, на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для кредитних коштів, відкритих відповідно до

статті 26-1 Закону України «Про теплопостачання» і статті 18-1 Закону України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення», на спеціальному рахунку експлуатуючої організації (оператора) відповідно до Закону України «Про впорядкування питань, пов`язаних із забезпеченням ядерної безпеки».

У ч. 1 ст. 173 КПК України вказано, що не допускається арешт майна/коштів банку, віднесеного до категорії неплатоспроможних, банку, щодо якого прийнято рішення про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію банку з підстав, визначених статтею 77 Закону України «Про банки і банківську діяльність» (крім ліквідації банку за рішенням його власників), майна/коштів Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, а також заборона вчинення дій іншим особам під час реалізації Фондом гарантування вкладів фізичних осіб майна банку, віднесеного до категорії неплатоспроможних, та банку, що ліквідується відповідно до Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб».

Арешт на майнові права у вигляді майнових прав у внутрішній системі обліку особи, яка провадить клірингову діяльність, накладається в порядку, встановленому статтею 64 Закону України «Про ринки капіталу та організовані товарні ринки».

Не допускається накладення арешту на кошти, які знаходяться в Національному банку України або іншому банку на рахунках, відкритих Центральному депозитарію цінних паперів

та/або кліринговим установам, для забезпечення здійснення грошових розрахунків.

Отже, нормами КПК України, виключно якими визначається порядок кримінального провадження на території України, встановлено категорії майна/коштів банків та банківських рахунків, на які не допускається накладення арешту у кримінальному провадженні. Серед вказаних категорій майна та банківських рахунків, на які не допускається накладення арешту у кримінальному провадженні, відсутні кореспондентські рахунки банків.

Щодо питання чи включає арешт грошових коштів на кореспондентських рахунках заборону та зупинення здійснення видаткових операцій з цих рахунках, то слід звернути увагу на таке.

У ч. 10 ст. 170 КПК України вказано, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно п. 10 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» видаткова фінансова операція - фінансова операція, яка призводить до зменшення активів на рахунку клієнта - власника активів.

У ч. 1 ст. 170 КПК України вказано, що завдання арешту майна у кримінальному провадженні є на запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна.

Таким чином, накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках, у тому числі передбачає зупинення видаткових фінансових операцій з відповідних банківських рахунків, так як відповідні видаткові операції неодмінно призводять до зменшення майна на який накладений арешт у кримінальному провадженні, а, отже, відбувається перетворення та відчуження відповідного майна.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва у справі № 760/21643/24 (провадження 1-кс/760/9759/24) слід роз`яснити, вказавши, що накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на кореспондентських рахунках АТ «СЕНС БАНК» (), у межах суми, що складає 128 013 674,07 грн., які підлягають сплаті за форвардними контрактами без поставки базового активу № Ф-29/2020-37/БП від 07.10.2021 року, № Ф-29/2020-38/БП від 11.10.2021 року,

№ Ф-29/2020-39/БП від 12.10.2021 року, укладеними між АТ «СЕНС БАНК» () та ТОВ «Ю-Газ» (), у тому числі передбачає зупинення здійснення видаткових операцій із зазначених кореспондентських рахунків АТ «СЕНС БАНК» () у межах вказаної суми коштів.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 372, 380 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого групи прокурорів у кримінальному провадженні - заступника начальника відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про роз`яснення судового рішення - задовольнити

Роз`яснити ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва у справі № 760/21643/24 (провадження 1-кс/760/9759/24) вказавши, що накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на кореспондентських рахунках АТ «СЕНС БАНК» (), у межах суми, що складає 128 013 674 (сто двадцять вісім мільйонів тринадцять тисяч шістсот сімдесят чотири) грн. 07 коп., які підлягають сплаті за форвардними контрактами без поставки базового активу № Ф-29/2020-37/БП від 07.10.2021 року, № Ф-29/2020-38/БП від 11.10.2021 року, № Ф-29/2020-39/БП від 12.10.2021 року, укладеними між АТ «СЕНС БАНК» () та ТОВ «Ю-Газ» (), у тому числі передбачає зупинення здійснення видаткових операцій із кореспондентських рахунків АТ «СЕНС БАНК» () у межах суми 128 013 674 (сто двадцять вісім мільйонів тринадцять тисяч шістсот сімдесят чотири) грн. 07 коп, а саме із рахунків:

- НОМЕР_1 ;

- НОМЕР_2 ;

- НОМЕР_3 ;

- НОМЕР_4 в Національному банку України (МФО НОМЕР_9 , код ЄДПРОУ 00032106);

- НОМЕР_5 ;

- НОМЕР_6 ;

- НОМЕР_7 /980 в АТ «Укрексімбанк» (МФО 322313, );

- НОМЕР_8 в АТ «ПУМБ» (МФО 334851, код ЄДРПОУ 4282829).

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_4