Справа № 203/877/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2024 року Кіровський районний суд м.Дніпропетровська в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

розглянувши в закритому судовому засіданні в м.Дніпрі клопотання слідчого Третього слідчого відділу (з дислокацією у м.Маріуполі) ТУ ДБР, розташованого у м.Краматорську, ОСОБА_3 , погоджене прокурором, про надання дозволу на затримання підозрюваного з метою приводу, заявлене в рамках кримінального провадження №0000020, -

ВСТАНОВИВ:

До Кіровського районного суду м.Дніпропетровська надійшло вищезазначене клопотання слідчого, заявлене в рамках кримінального провадження №0000020, про надання дозволу на затримання підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.2 ст.111 КК України, з метою її приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ст.188 ЦПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися із клопотанням про дозвіл на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Це клопотання може бути подане: 1) одночасно з поданням клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або зміни іншого запобіжного заходу на тримання під вартою; 2) після подання клопотання про застосування запобіжного заходу і до прибуття підозрюваного, обвинуваченого до суду на підставі судового виклику; 3) після неприбуття підозрюваного, обвинуваченого за судовим викликом для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і відсутності у слідчого судді, суду на початок судового засідання відомостей про поважні причини, що перешкоджають його своєчасному прибуттю.

Прокурор додає до клопотання документи, які підтверджують зазначені у пунктах 1,2 частини четвертої статті 189 цього Кодексу обставини.

Частиною 1 ст.191 КПК України передбачено, що затримана на підставі ухвали слідчого судді, суду особа не пізніше тридцяти шести годин з моменту затримання повинна бути звільнена або доставлена до слідчого судді, суду, який постановив ухвалу про дозвіл на затримання з метою приводу.

Згідно ч.ч.1,6 ст.193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

У постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 14.02.2022 року по справі №991/3440/20, провадження №51-5359 кмо 21, зазначено, що системний аналіз глави 18 КПК України «Запобіжні заходи» дозволяє констатувати, що законодавець, регламентуючи інститут запобіжних заходів, вживає, зокрема, термінологію «застосування запобіжного заходу» та «обрання запобіжного заходу».

Рішення слідчого судді, суду про обрання запобіжного заходу, прийняте в порядку ч.6 ст.193 КПК України, за своїм правовими наслідками підпадає під поняття «постанова про утримання під вартою» в розумінні ст.25 Європейської конвенції про видачу правопорушників.

Процедура, передбачена в ч.6 ст.193 КПК України, є випадком, який дозволяє суду розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст.177 КПК України, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

Обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, хоча й не призводить до негайного взяття особи під варту, проте є правовою підставою для затримання і доставлення цієї особи до місця кримінального провадження.

У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Тобто, нормами КПК України передбачено правову процедуру у вигляді подачі одночасно клопотання про надання дозволу на затримання підозрюваного та про застосування запобіжного заходу, або подачі клопотання про дозвіл на затримання після подачі клопотання про застосування запобіжного заходу.

При цьому, затримана на підставі ухвали слідчого судді особа не пізніше тридцяти шести годин з моменту затримання повинна бути звільнена або доставлена до слідчого судді, суду, який постановив ухвалу про дозвіл на затримання з метою приводу, для участі у розгляді поданого клопотання про застосування запобіжного заходу.

В той час, як клопотання в порядку ч.6 ст.193 КПК України не вимагає попереднього подання клопотання про дозвіл на затримання підозрюваного, розглядається за відсутності останнього та відповідна ухвала слідчого судді про обрання запобіжного заходу є підставою для затримання підозрюваного і доставки до слідчого судді для вирішення питання про застосування запобіжного заходу.

В даному випадку слідчим до суду подано клопотання про дозвіл на затримання підозрюваної ОСОБА_4 , одночасно з яким клопотання про застосування запобіжного заходу не подавалось, а було подано клопотання про обрання запобіжного заходу відносно неї в порядку ч.6 ст.193 КПК України.

Таким чином, оскільки клопотання про дозвіл на затримання подано без дотримання вимог ст.188 КПК України, а питання про обрання відносно підозрюваної запобіжного заходу в порядку ч.6 ст.193 КПК України не вимагає попереднього вирішення питання про дозвіл на затримання підозрюваної, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність відмови в задоволенні клопотання слідчого.

Керуючись ст.ст.188,189,191,193 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання слідчого Третього слідчого відділу (з дислокацією у м.Маріуполі) ТУ ДБР, розташованого у м.Краматорську, ОСОБА_3 , погоджене прокурором, про надання дозволу на затримання підозрюваного з метою приводу, заявлене в рамках кримінального провадження №0000020.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1