УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у сфері протидії організованої злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001079 від 19.05.2021, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у сфері протидії організованої злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про накладення арешту на майно.

В обґрунтування клопотання вказано, що Другим відділом детективів Підрозділу детективів із захисту фінансів у бюджетній сфері та міжнародної технічної допомоги Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001079 від 19.05.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених

ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 191 ч. 3 ст. 212 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що службові особи ТОВ «СХІДЗАХІД» (), систематично протягом

2019 -2021 років проводили операції по формуванню схемного податкового «кредиту» від підприємств з ознаками «ризиковості» та «транзитності», що надало змоги останнім в подальшому незаконно отримати державне відшкодування.

Керівником та засновником даного підприємства являється гр. ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також засновником являється ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 ..

Проведеним оглядом податкових накладних ТОВ «СХІДЗАХІД» (), встановлено ряд підприємств з ознаками «ризиковості» та «транзитності» в ланцюгах постачання, а саме: ТОВ «АБМ-Експорт» (), ТОВ «ЛЬВІВСЬКА М`ЯСНА КОМПАНІЯ» (), ТОВ «М. М. ДЖІ. ХОЛДІНГС КООПЕРЕЙШЕН» (), ТОВ «ВИРОБНИЧА КОМПАНІЯ «АГРО-АЛЬЯНС» (), ТОВ «ВИРОБНИЧА КОМПАНІЯ «МІТ ТРЕЙД» (), ПрАТ «АГРО-ПРОДУКТ» (), ТОВ «КОМПАНІЯ СВІЖОГО М`ЯСА» (), ТОВ «БІФ АГРО» ().

Також проведеним оглядом податкових накладних ТОВ «СХІДЗАХІД» () по фінансово-господарських взаємовідносинах з вищевказаними суб`єктами господарської діяльності встановлено факти недостовірного внесення відомостей службовими особами ТОВ «СХІДЗАХІД» стосовно транспортних засобів, якими здійснювалася поставка сировини, зокрема не вірно зазначено державні номерні знаки, та/або державні номерні знаки причепів до транспортних засобів, або зазначають д.н.з., котрі на той час були закріпленими за іншими легковими автомобілями та не могли перевозити той вантаж у тих об`ємах, що вказується у документах, також зазначено водіїв, які не мають або на час поставки не мали відповідної категорії водійського посвідчення і не могли керувати вантажними автомобілями та інше, що підтверджує факт штучного завищення податкового кредиту з податку на додану вартість.

Таким чином, вище вказані дії службових осіб ТОВ «СХІДЗАХІД» спричинили незаконне заволодіння грошовими коштами шляхом відшкодування з державного бюджету України на загальну суму 8 342 912,74 грн, за начебто проведені операції з підприємствами, які мають ознаки «транзитності» та «фіктивності».

Також, в рамках кримінального провадження проведено судово економічну експертизу, якою встановлено завищення суми податкового кредиту на загальну суму 11 239 910 та розрахунок завищення відшкодованого на банківській рахунок підприємства ПДВ на суму 8 342 912.

В рамках даного кримінального провадження ухвалами слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 25 серпня 2023 року у справі №761/30161/23, від 06 жовтня 2023 року у справі №761/36649/23 та від 22 грудня 2023 року у справі №761/47210/23 на грошові кошти в розмірі 11 616 501 грн, що знаходяться на банківських рахунках ТОВ «СХІДЗАХІД» накладено арешт.

Однак, за результатом проведення слідчих (розшукових) дій встановлено, що службовими особами ТОВ «СХІДЗАХІД» в обхід попередньо накладених арештів на банківські рахунки даного підприємства та з метою продовження здійснення незаконної фінансово господарської діяльності відкрито розрахункові рахунки:

в АБ «УКРГАЗБАНК» (МФО 320478), за адресою: м. Київ, вул. Єреванська, буд. 1, а саме:

- НОМЕР_1 (долар США);

- НОМЕР_1 (українська гривня);

- НОМЕР_1 (євро) та розрахункові рахунки;

в АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005), за адресою: м. Київ, вул. Андріївська, буд, 2/12 зокрема:

- НОМЕР_2 (Євро);

- НОМЕР_3 (долар США);

- НОМЕР_4 (українська гривня);

- НОМЕР_5 (українська гривня).

У органу досудового розслідування є підстави вважати, що грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках ТОВ «СХІДЗАХІД», можуть бути приховані, відчужені та перетворені особами причетними до вчинення правопорушення, оскільки набуті шляхом реалізації схеми ухилення від сплати податків, зборів, обов`язкових платежів.

Грошові кошти у сумі 8 342 912,74 грн, які знаходяться на банківських рахунках, належних ТОВ «СХІДЗАХІД», відкритих в АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005) та АБ «УКРГАЗБАНК» (МФО 320478) визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Посилаючись на встановлені в ході досудового розслідування обставини, з метою забезпечення збереження речових доказів, які мають суттєве доказове значення у кримінальному провадженні, прокурор просив накласти на грошові кошти, які знаходяться на вказаних банківських рахунках.

Прокурор у судове засідання не з`явився, направив на адресу суду заяву, в якій клопотання підтримав із підстав, в ньому викладених, просив здійснювати розгляд без його участі.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України у судове засідання власник майна не викликався з метою забезпечення арешту майна, а саме неможливості здійснення операцій з грошовими коштами, які знаходяться на банківських рахунках, у тому числі їх відчуження.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про наступне.

Судом встановлено, що Другим відділом детективів Підрозділу детективів із захисту фінансів у бюджетній сфері та міжнародної технічної допомоги Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001079 від 19.05.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 191 ч. 3 ст. 212 КК України

Досудов розлідування вказаного кримінального провадження здіснюється за фактом незаконного заволодіння грошовими коштами шляхом відшкодування ПДВ з державного бюджету України ТОВ «СХІДЗАХІД» ().

У ході досудового розслідування встановлено, що грошові кошти, які перераховувались на розрахункові рахунки та ТОВ «СХІДЗАХІД» (), відкритих в АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005) та АБ «УКРГАЗБАНК» (МФО 320478) є предметом кримінального правопорушення та одержані внаслідок вчинення суспільно - небезпечного діяння, що зумовлює необхідність накладення арешту на рахунки вказаного суб`єкту господарської діяльності.

В рамках даного кримінального провадження ухвалами слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 25 серпня 2023 року у справі №761/30161/23, від 06 жовтня 2023 року у справі №761/36649/23 та від 22 грудня 2023 року у справі №761/47210/23 на грошові кошти в розмірі 11 616 501 грн, що знаходяться на банківських рахунках ТОВ «СХІДЗАХІД» накладено арешт.

Однак, за результатом проведення слідчих (розшукових) дій встановлено, що службовими особами ТОВ «СХІДЗАХІД» в обхід попередньо накладених арештів на банківські рахунки даного підприємства та з метою продовження здійснення незаконної фінансово господарської діяльності відкрито розрахункові рахунки:

в АБ «УКРГАЗБАНК» (МФО 320478), за адресою: м. Київ, вул. Єреванська, буд. 1, а саме:

- НОМЕР_1 (долар США);

- НОМЕР_1 (українська гривня);

- НОМЕР_1 (євро) та розрахункові рахунки;

в АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005), за адресою: м. Київ, вул. Андріївська, буд, 2/12 зокрема:

- НОМЕР_2 (Євро);

- НОМЕР_3 (долар США);

- НОМЕР_4 (українська гривня);

- НОМЕР_5 (українська гривня).

Постановою детектива від 31.07.2024 грошові кошти у сумі 8 342 912,74 грн, які знаходяться на банківських рахунках, належних ТОВ «СХІДЗАХІД», відкритих в АТ «УкрСиббанк» та АБ «УКРГАЗБАНК» визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, оскільки встановлено, що вони є предметом кримінального правопорушення та одержані внаслідок вчинення суспільно-небезпечного діяння.

Відповідно до ч. 1 ст. ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України , арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Частиною 11 статті 170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Враховуючи наявність достатніх підстав вважати, що мало місце вчинення кримінального правопорушення, грошові кошти, на які прокурор просить накласти арешт, відповідають критеріям речових доказів, зазначеним у статті 98 КПК України, оскільки могли бути одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від нього, зважаючи на правову підставу для арешту майна, слідчий суддя вважає, що незастосування запобіжного заходу у виді арешту майна створить ризики приховування, або відчуження майна, яке має значення для досудового розслідування, і з огляду на завдання кримінального провадження вважає, що у даному випадку втручання у володіння майном, виходячи з визначених КПК України засад кримінального провадження, є виправданим та пропорційним.

Крім того, прокурором доведено, що грошові кошти мають безпосереднє відношення до фінансових операцій, перевірка яких проводиться в ході здійснення досудового розслідування.

Ризиком, для запобігання якого необхідне накладення арешту, є можливість приховування або використання цього майна власником. З накладенням арешту втрачається можливість особи відчужити цей актив. Отже, може бути виконане завдання арешту майна, а саме запобігання можливості його приховування або використання.

Матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою збереження речових доказів.

Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх належності і допустимості, достатності та взаємозв`язку, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, чи існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, яка може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

У відповідності до змісту ст. 368 КПК України, питання щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні, правильності кваліфікації дій та винуватості особи в його вчиненні, а також оцінка належності та допустимості доказів вирішуються судом під час ухваленні вироку, тобто на стадії судового провадження.

Сукупність долучених до клопотання прокурора матеріалів та викладені у ньому обставини на даному етапі досудового розслідування є достатніми для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, а питання наявності події та складу кримінального правопорушення підлягає вирішенню під час судового розгляду справи по суті.

Керуючись ст.ст. 98, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти в розмірі 8 342 912,74 грн, що знаходяться на банківських рахунках ТОВ «СХІДЗАХІД» (), відкритих в АБ «УКРГАЗБАНК» (МФО 320478), за адресою: м. Київ, вул. Єреванська, буд. 1, а саме:

- НОМЕР_1 (долар США);

- НОМЕР_1 (українська гривня);

- НОМЕР_1 (євро)

та розрахункові рахунки, відкриті в АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005), за адресою: м. Київ, вул. Андріївська, буд, 2/12, зокрема:

- НОМЕР_2 (Євро);

- НОМЕР_3 (долар США);

- НОМЕР_4 (українська гривня);

- НОМЕР_5 (українська гривня).

Заборонити службовим особам ТОВ «СХІДЗАХІД» (), іншим особам за довіреністю чи дорученням, проводити будь-які банківські операції, що призведуть до зменшення залишку грошових коштів на рахунках, відкритих в АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005) та АБ «УКРГАЗБАНК» (МФО 320478), крім обов`язкових платежів до бюджету та для виплати заробітної плати.

Арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1