Справа №705/1935/24
1-кп/705/894/24 УХВАЛА
24 вересня 2024 року м.Умань
Колегія суддів Уманського міськрайонного суду Черкаської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 (у режимі відеоконференції),
обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ,
захисників ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ,
захисника ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 (у режимі відеоконференції),
У провадженні Уманського міськрайонного суду Черкаської області перебуває вище зазначене кримінальне провадження.
23.10.2023 на підставі ухвали слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_10 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який було неодноразово продовжено, останній раз ухвалою колегії суддів від 02.08.2024 до 30.09.2024.
Оскільки строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_10 закінчується 30.09.2024, прокурор Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_5 подав клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_10 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 підтримав клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_10 строком на 60 діб та просив залишити без змін раніше визначену заставу в розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Зазначив, що ризики, які стали підставою для застосування зазначеного запобіжного заходу під час досудового розслідування, не зменшилися та продовжують існувати, а саме, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України: переховуватись від суду; незаконно впливати на свідка та інших обвинувачених у кримінальному провадженні; вчинити інші кримінальні правопорушення, в тому числі пов`язані з незаконним обігом наркотичних засобів та психотропних речовин. З огляду на наведене сторона обвинувачення приходить до висновку, що жоден із м`якіших запобіжних заходів не здатен забезпечити виконання ОСОБА_10 покладених на нього обов`язків.
Захисник ОСОБА_15 у підготовчому судовому засіданні просив суд відмовити у задоволенні клопотання прокурора, оскільки ризики є необґрунтованими та нічим не підтвердженими.
Обвинувачений ОСОБА_10 у підготовчому судовому засіданні підтримав позицію свого захисника щодо недоведеності ризиків. Також зазначив, що бажає вступити до лав Збройних Сил України, проходити військову службу та захищати територіальну цілісність України.
Вислухавши клопотання прокурора, думку захисника та обвинуваченого, колегія суддів дійшла такого висновку.
Згідно з ч.ч. 1 - 3 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу . За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування.
Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою суд повинен врахувати наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню судового розгляду справи до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Встановлено, що ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 23.10.2023 ОСОБА_10 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який було неодноразово продовжено, останній раз ухвалою колегії суддів від 02.08.2024 до 30.09.2024.
До закінчення дії попередньої ухвали суду про тримання під вартою обвинуваченого судовий розгляд не може бути завершений з об`єктивних причин, оскільки 24.09.2024 проводиться лише підготовче судове засідання.
Колегія суддів вважає, що на даний час сторона обвинувачення належним чином обґрунтувала наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які були враховані при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також наявність обставин, які вказують, що заявлені ризики не зменшились.
При цьому колегія суддів враховує, що ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).
Надаючи оцінку можливості обвинуваченим переховуватися від суду або незаконно впливати на інших учасників провадження, колегія суддів бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованих злочинів, може вдатися до відповідних дій.
Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.
При розгляді клопотання прокурора про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою колегія суддів враховує, що не зменшились та продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, наявність яких була встановлена при застосуванні щодо ОСОБА_10 запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Зокрема, ризик переховування обвинуваченого від суду, оскільки можливе притягнення до кримінальної відповідальності та суворість покарання у виді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна за скоєння кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_10 , може бути розцінена ним більш небезпечним ніж переховування та втеча. Також з достатньою вірогідністю продовжує існувати ризик незаконного впливу на свідків та інших обвинувачених, з метою зміни ними показів на його користь, а також беручи до уваги, що жодні особи ще не допитані у судовому засіданні, та ризик вчинення інших кримінальних правопорушень, оскільки ОСОБА_10 раніше судимий, наразі обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, скоєних під час іспитового строку, визначеного попереднім вироком суду.
Таким чином, при вирішенні питання доцільності продовження строку тримання під вартою ОСОБА_10 колегія суддів виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з необхідності уникнення наявних ризиків.
У підготовчому судовому засіданні не встановлено даних про зменшення чи відсутність ризиків, а також про наявність достатніх стримуючих факторів для застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.
Щодо посилань обвинуваченого на його бажання проходити військову службу в Збройних Силах України для відсічі і стримування збройної агресії російської федерації, то суд зазначає, що порядок скасування запобіжного заходу з таких підстав передбачений ст. 616 КПК України. Зокрема, у ч. 1 ст. 616 КПК України передбачено, що за результатами розгляду клопотання обвинуваченого про скасування запобіжного заходу у виді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, прокурор має право звернутися до суду, який розглядає кримінальне провадження, з клопотанням про скасування цій особі запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.
Наразі таке клопотання прокурора до суду не надходило, отже, колегія суддів позбавлена можливості розглянути дане питання.
Крім того, колегія суддів звертає увагу, що при вирішенні питання щодо скасування зазначеного запобіжного заходу з наведених підстав береться до уваги у тому числі відсутність ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України. Однак на переконання прокурора, з чим колегія суддів на даний час також погоджується, зазначені ризики існують і не зменшилися.
Тому колегія суддів доходить висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування менш суворих запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе належним чином запобігти наявним ризикам.
Також колегія суддів не вбачає підстав для зміни раніше визначеного розміру застави, яка вже була зменшена з вісімдесяти на шістдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в разі внесення якої обвинувачений підлягає звільненню з-під варти.
Керуючись ст. ст. 183, 199, 331 КПК України, колегія суддів
Клопотання прокурора задовольнити.
Продовжити строк тримання обвинуваченого ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою на 60 днів, який відраховувати з дня оголошення даної ухвали.
Дія ухвали про продовження строку запобіжного заходу закінчується 22 листопада 2024 року.
Залишити ОСОБА_10 розмір застави - шістдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в грошовому виразі становить 181680 гривень, після внесення якої обвинувачений звільняється з-під варти, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього обвинуваченого під вартою. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі звільнення обвинуваченого ОСОБА_10 з-під варти у зв`язку з внесенням ним застави покласти на обвинуваченого такі обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до суду;
- не відлучатись із м. Умань Черкаської області без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- утримуватися від спілкування із свідками, іншими обвинуваченими та будь-яким іншим із учасників у даному кримінальному провадженні, за винятком спілкування у передбаченому законодавством порядку з прокурором, судом та власним захисником та необхідності спілкування безпосередньо в ході судового розгляду.
Ухвала підлягає негайному виконанню і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку обвинуваченим, його захисником, прокурором шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали, а обвинуваченим - протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії ухвали.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому, захиснику - до відома та направити начальнику ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» - для виконання.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3