ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 537/1757/20 Номер провадження 11-кп/814/1502/24Головуючий у 1-й інстанції ОСОБА_1 Доповідач ап. інст. ОСОБА_2
У Х В А Л А

29 листопада 2024 року м. Полтава

Колегія суддів Полтавського апеляційного суду у складі:

судді-доповідача ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з секретарем судового засідання ОСОБА_5

розглянувши заяву про самовідвід судді ОСОБА_2 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000277 за апеляційними скаргами обвинуваченого ОСОБА_6 і його захисника ОСОБА_7 на вирок Автозаводського районного суду м. Кременчука від 07 березня 2024 року щодо ОСОБА_6 ,-

в с т а н о в и л а :

В провадженні Полтавського апеляційного суду перебувають матеріали кримінального провадження, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000277 за апеляційними скаргами обвинуваченого ОСОБА_6 і його захисника ОСОБА_7 на вирок Автозаводського районного суду м. Кременчука від 07 березня 2024 року щодо ОСОБА_6 .

Як вбачається з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 28 листопада 2024 року на підставі ст.35 КПК України визначено колегію суддів у складі: суддя-доповідач ОСОБА_2 , судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 для розгляду кримінального провадження 0000277 за апеляційними скаргами обвинуваченого ОСОБА_6 і його захисника ОСОБА_7 на вирок Автозаводського районного суду м. Кременчук від 07 березня 2024 року щодо ОСОБА_6 .

Після ознайомлення з матеріалами кримінального провадження суддя ОСОБА_2 заявив самовідвід з підстави, передбаченої п.5 ч.1 ст.75 КПК України.

Заслухавши суддю ОСОБА_2 , вивчивши матеріали провадження колегія суддів, обговоривши доводи заяви про самовідвід, колегія суддів дійшла висновку, що заявлений самовідвід підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Перелік обставин, що виключають участь судді у кримінальному провадженні, наводиться у ч. 1 ст. 75 КПК.

Серед іншого, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 КПК порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи (п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК).

Поруч із наведеним порядок визначення складу суду для розгляду справи урегульовує ст. 35 КПК.

Так, у суді функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система, що, зокрема, забезпечує об`єктивний та неупереджений розподіл матеріалів кримінального провадження між суддями з додержанням принципів черговості та однакової кількості проваджень для кожного судді (п. 1 ч. 1 ст. 35 КПК).

У відповідності до вимог ч. 3 ст. 35 КПК України, визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, крім випадків, установлених законом.

Пункт 12 ст. 35 КПК України встановлює, що особливості розподілу кримінальних проваджень та інших передбачених законом процесуальних документів, що подаються до суду, встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Відповідно до п.59 Глави 1 Загальні правила автоматизованого розподілу судових справ між суддями Розділу IV «Особливості автоматизованого розподілу судових справ» Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системизатвердженого Рішення Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 з наступними змінами, збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу (перерозподілу) судових справ у випадках, передбачених цим Положенням.

Зокрема, такі особливості розподілу судових справ були затверджені Рішенням зборів суддів Полтавського апеляційного суду від 05 жовтня 2018 року №3.2 зі змінами та доповненнями, якими затверджено Засади використання автоматизованої системи документообігу Полтавського апеляційного суду.

Пунктом 2.2 Засад визначено, що формування колегій суддів для розгляду конкретних судових справ здійснюється автоматизованою системою із числа суддів тієї постійної колегії, до якої включений суддя-доповідач, що визначений автоматизованою системою суду із числа всіх суддів відповідної судової палати суду з урахуванням їх спеціалізації.

Колегією суддів у ході розгляду заяви про самовідвід оцінено дані довідки про неможливість автоматизованого розподілу кримінального провадження (судової справи №537/1757/20) між суддями.

Так, згідно з даними Довідки «Про неможливість автоматизованогорозподілу кримінального провадження» від 28 листопада 2024 року, розподіл судової справи неможливий з таких підстав: суддя ОСОБА_8 заявила самовідвід по справі, який задоволено ухвалою від 14.11.2024 року; суддя ОСОБА_9 заявив самовідвід по справі, який задоволено ухвалою від 14.11.2024 року; суддя ОСОБА_10 - з 12.09.2024 року до 03.12.2024 року перебуває на лікарняному;суддя Нізельковська - заявила самовідвід по справі, який задоволено ухвалою від 27.08.2024 року; суддя ОСОБА_11 заявила самовідвід по справі, який задоволено ухвалою від 18.11.2024 року; суддя ОСОБА_4 вже призначено;суддя ОСОБА_12 - заявив самовідвід по справі, який задоволено ухвалою від 26.11.2024 року.

У випадку коли члени колегії, визначені автоматизованим розподілом зі складу колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, а суддю-доповідача та інших членів колегії неможливо визначити автоматизованим розподілом через відсутність необхідної кількості суддів з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, то суддя-доповідач та інші члени колегії визначаються з числа слідчих суддів зарахованих до складу судової палати з розгляду цивільних справ. За таких обставин виникла необхідність у включити до складу судової палати з розгляду кримінальних справ слідчих суддів зарахованих до складу судової палати з розгляду цивільних справ.

Таким чином, у результаті визначення судді-доповідача в справі №537/1757/20, яке проводилося серед слідчих суддів зарахованих до складу судової палати з розгляду цивільних справ, доповідачем автоматизованою системою документообігу суду обрано суддю ОСОБА_2 .

Поруч із наведеним, питання послідовності процедури, за якою визначається суддя-доповідач і склад колегії суддів для розгляду кожної кримінальної справи, урегульовує п.п. 4.6, 4.7, 4.8 Розділу 4 «Повторний автоматизований розподіл судових справ між суддями» Засад використання автоматизованої системи документообігу Полтавського апеляційного суду.

Так, відповідно до п.4.6 Засад зазначено, що у разі неможливості автоматизованим розподілом визначити склад колегії суддів при оскарженні ухвали слідчого судді (11-СС) та оскарженні судових рішень у кримінальних провадженнях (11-КП), розгляду подання місцевого суду або клопотання сторін щодо направлення кримінального провадження з одного суду до іншого (11-П), з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, через відсутність необхідної кількості суддів, склад колегії суддів, окрім судді-доповідача, по справі, визначається за допомогою автоматизованого розподілу з числа слідчих суддів зі складу суддів судової палати з розгляду цивільних справ.

У випадку коли члени колегії, визначені автоматизованим розподілом зі складу колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, а суддю-доповідача та інших членів колегії неможливо визначити автоматизованим розподілом через відсутність необхідної кількості суддів з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, то суддя-доповідач та інші члени колегії визначаються з числа слідчих суддів зарахованих до складу судової палати з розгляду цивільних справ.

За положеннями п.4.7. Засад, у разі неможливості автоматизованим розподілом визначити склад колегії суддів при оскарженні ухвали слідчого судді (11-СС) та оскарженні судових рішень у кримінальних провадженнях (11-КП), розгляду подання місцевого суду або клопотання сторін щодо направлення кримінального провадження з одного суду до іншого (11-П) з числа слідчих суддів зарахованих до складу судової палати з розгляду цивільних справ, склад колегії, окрім судді-доповідача, визначається з усього складу суддів зарахованих до складу судової палати з розгляду цивільних справ.

На час проведення автоматизованого розподілу у такій справі, судді зараховані до складу судової палати з розгляду цивільних справ, включаються до складу кримінальної палати та для них визначається відповідна спеціалізація.

Згідно з п.4.8 Засад у разі якщо не можливо визначити склад колегії суддів при оскарженні ухвали слідчого судді (11-СС) та оскарженні судових рішень у кримінальних провадженнях (11-КП), розгляду подання місцевого суду або клопотання сторін щодо направлення кримінального провадження з одного суду до іншого (11-П), через неможливість приймати участь у розгляді справи всіх суддів, які зараховані до складу кримінальної палати, склад колегії суддів визначається за допомогою автоматизованого розподілу з числа слідчих суддів, які зараховані до складу цивільної палати.

На час проведення автоматизованого розподілу у такій справі, слідчі судді цивільної палати включаються до складу судової палати з розгляду кримінальних справ.

Тобто, послідовність процедури визначення головуючого судді (судді-доповідача) та складу колегії суддів для розгляду кожної кримінальної справи передбачає, що спочатку з урахуванням зазначених Засад, визначається з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, після чого з урахуванням таких же критеріїв, визначається- з числа слідчих суддів судової палати з розгляду цивільних справ.

З матеріалів справи вбачається, що при формуванні колегії суддів для розгляду цієї справи у складі: суддя-доповідач ОСОБА_2 , судді ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , автоматизований розподіл справи здійснено таким чином, що суддю-доповідача визначено з числа слідчих суддів судової палати з розгляду цивільних справ.

При цьому, встановлено, що можливість брати участь у судовому розгляді даної справи по суті всіх суддів, які зараховані до складу кримінальної палати, не була вичерпана.

Так, з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ наявний суддя, який на момент розподілу судової справи перебуває на лікарняному, який згідно табелю обліку робочого часу закінчується через два робочих дні після виявлення неможливості визначення складу колегії суддів, що об`єктивно створює можливість здійснити розподіл судової справи згідно до Засад використання автоматизованої системи документообігу Полтавського апеляційного суду.

Пункт 14 ч. 1 ст. 7, ст. 21 КПК гарантує право на доступ до суду, зокрема, кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Крім того, відповідно до «Бангалорських принципів поведінки суддів», об`єктивність судді є обов`язковою умовою належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й у всіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Згідно п.2.5 «Бангалорських принципів поведінки суддів», суддя заявляє самовідвід навіть в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Відповідно до п.3 Європейського статуту судді «Суддя не тільки повинен бути неупередженим, але і повинен сприйматися будь-ким як неупереджений».

Крім того, згідно рішення Європейського Суду з Прав Людини у справі "Лауко проти Словаччини" будь який служитель Феміди, щодо якого є підстави сумніватися в неупередженості, повинен усунутися від розгляду справи, тобто заявити самовідвід.

З наведеного вбачається, що при здійсненні розподілу вказаного кримінального провадження між суддями, відбулося порушення встановленого частиною третьою статті 35 КПК України порядку визначення судді для його розгляду, що відповідно до п.5 ч.1 ст. 75 КПК України виключає участь судді ОСОБА_2 у вказаному кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, з метою недопущення будь-яких сумнівів в об`єктивності судді ОСОБА_2 у подальшому, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що заявлений самовідвід є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 75, 81 КПК України, колегія суддів апеляційного суду, -

у х в а л и л а :

Заяву судді Полтавського апеляційного суду ОСОБА_2 про самовідвід задовольнити.

Кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за№0000277 за апеляційними скаргами обвинуваченого ОСОБА_6 і його захисника ОСОБА_7 на вирок Автозаводського районного суду м. Кременчука від 07 березня 2024 року щодо ОСОБА_6 - передати до канцелярії суду для проведення повторного автоматизованого розподілу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач ОСОБА_2

Судді: ОСОБА_3

ОСОБА_4