БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 1-кс/356/8/24
Справа № 382/1809/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.10.2024 Березанський міський суд Київської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

захисника ОСОБА_3

розглянувши у судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області в режимі відеоконференції заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Яготинського районного суду Київської області ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000010 від 01 березня 2023 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

01.08.2024 до канцелярії Березанського міського суду Київської області на підставі ухвали Київського апеляційного суду від 31.07.2024 надійшло кримінальне провадження № 0000010 від 01.03.2023 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, для розгляду заявленого відводу головуючого судді Яготинського районного суду Київської області ОСОБА_5

26.07.2024 в судовому засіданні під час розгляду клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою захисником обвинуваченого адвокатом ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції) усно заявлено відвід судді ОСОБА_5 (зафіксовано в протоколі судового засідання та підсистемою відеоконференції ЄСІТС).

Суддя ОСОБА_5 , прокурор, обвинувачений ОСОБА_4 , захисник ОСОБА_6 належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду заяви про відвід судді (т. 5, а.с. 175-179, 217-219), до суду не з`явилися, їхня неявка згідно з ч. 3 ст. 81 КПК України не перешкоджає розгляду питання про відвід судді.

Захисник ОСОБА_3 , участь якого в судовому засіданні була забезпечена за його клопотанням в порядку ст. 336 КПК України, заявлений відвід підтримав у повному обсязі, просив відвести суддю ОСОБА_5 від розгляду даної справи.

Суд, заслухавши пояснення захисника ОСОБА_3 , дослідивши журнал судового засідання та відеофіксацію судового засідання в частині заявлення захисником відводу судді, прийшов до наступного висновку.

У статті 75 КПК України наведено вичерпний перелік обставини, що виключають участь судді в кримінальному провадженні. Так, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Як на підставу для відводу судді захисник ОСОБА_3 посилається на наявність інших обставин, які свідчать, що є наявність сумніву щодо упередженості судді.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України відвід судді може бути заявлено - за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

У відповідності до ч. 1 ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 81 КПК України при розгляді відводу має бути вислухана особа, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думка осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні. Питання про відвід вирішується в нарадчій кімнаті вмотивованою ухвалою слідчого судді, судді (суду). Заява про відвід, що розглядається судом колегіально, вирішується простою більшістю голосів.

У відповідності до ч. 5 ст. 80 КПК України, відвід або самовідвід повинен бути вмотивованим.

Судом встановлено, що у провадженні судді Яготинського районного суду Київської області ОСОБА_5 перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0000010 від 01 березня 2023 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

01.08.2024 до канцелярії Березанського міського суду Київської області на підставі ухвали Київського апеляційного суду від 31.07.2024 надійшло кримінальне провадження № 0000010 від 01.03.2023 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, для розгляду заявленого відводу головуючого судді Яготинського районного суду Київської області ОСОБА_5 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.11.2023 головуючим суддею (суддею-доповідачем) у справі визначено ОСОБА_5

26.07.2024 в судовому засіданні під час розгляду клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою захисником обвинуваченого адвокатом ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції) усно заявлено відвід судді ОСОБА_5 (зафіксовано в протоколі судового засідання та підсистемою відеоконференції ЄСІТС).

У журналі судового засідання в режимі відеоконференції № 3161937 від 26.07.2024, дія № 62, 09:58:11 відображено таке: «захисник ОСОБА_3 заявляє відвід судді у зав`язку з порушенням порядку повідомлення про дату і час судового засідання. Зазначає, що клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не є невідкладним. Невідкладними ж є клопотання, які розглядаються в порядку ст. 208 КПК України, тоді дійсно таке клопотання розглядається протягом 72 годин, а дане клопотання могло бути розглянуте 30.07.2024 на призначені та погоджені дати. Крім цього, зміг би приймати участь його колега адвокат ОСОБА_6 , наразі якого немає, і немає відомостей, що його належним чином повідомлено відповідно до вимог ст. 135, 137 КПК України, тобто за три дні до початку судового засідання. Суд порушує порядок виклику учасників судового засідання, які б могли належним чином підготуватись. У нас не є невідкладність розгляду даного клопотання, тобто продовження запобіжного заходу, який діє до 02.08.2024 , а наразі 26.07.2024. Вчора не могли розглянути дане клопотання виключно через дії сторони обвинувачення, яка належним чином не може оформити і вручити клопотання в електронному вигляді стороні захисту і на сьогоднішній день не чув від сторони обвинувачення, що вони належним чином вручили, відправили в електронному вигляді іншому захиснику. Заявляю цей відвід за наявності інших обставин, які свідчать, що є наявність щодо упередженості судді на підставі п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України. Прошу передати відвід для авторозподілу для розгляду іншим суддею» (т. 5, а.с. 84-89).

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Об`єктивність судді згідно «Бангалорських принципів поведінки судді» (схвалених резолюцією 2006/23 Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року) є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. При виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів. Поведінка судді в процесі засідання та за стінами суду має сприяти підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі до об`єктивності суддів та судових органів (п. 2.1 - 2.2 «Бангалорських принципів поведінки судді»).

В рішенні Європейського суду з прав людини «Мироненко і Мартенко проти України» від 10.12.2009, остаточне рішення від 10.03.2010, зокрема у п. 66 зазначеного рішення вказано, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

Європейський суд з прав людини у рішенні за заявою № N 33949/02 у справі "Білуха проти України" від 9 листопада 2006 року зазначив, що стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію наголошено, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Сумнів у неупередженості судді повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес можна було б перетворити у безкінечний ланцюг недовіри до суду та, відповідно, зміну його складу.

У пункті 104 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Олександр Волков проти України» (заява №21722/11) від 09.01.2013, яке набуло статусу остаточного 27.05.2013, вказано, що, як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria), від 24 лютого 1993 року, Series А № 255, пп. 28 та 30, та «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000-ХІІ).

Для задоволення заяви про відвід судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу заінтересованість в результатах провадження або інші обставини, які викликають сумнів в упередженості судді, обставини, які покладені в основу заяви про відвід, повинні бути належним чином доведеними.

Захисник ОСОБА_3 , обгрунтовуючи відвід судді ОСОБА_5 висловлює незгоду з процедурними (процесуальними) рішеннями, які приймав суддя ОСОБА_5 при розгляді даного кримінального провадження у спосіб заявлення відводу судді.

Будь-яких інших доказів на підтвердження фактів, які б свідчили про наявність обставин, які викликають сумнів в неупередженості судді та його безсторонності заявником не надано.

З урахуванням вищевикладеного, зважаючи на недоведеність заявником існування об`єктивних та суб`єктивних критеріїв, що підтверджують сумніви у безсторонності судді, чи свідчать про його упередженість, відсутність достатніх аргументів на спростування презумпції безсторонності суду, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви адвоката ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_5 .

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 76,80,81 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Яготинського районного суду Київської області ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000010 від 01 березня 2023 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Ухвала окремому оскарженю не підлягає.

Суддя ОСОБА_1