Справа № 953/8917/24
н/п 1-кс/953/7140/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" вересня 2024 р. м. Харків

Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Харкові клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000545 від 20.09.2024 за ознаками складу кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

27 вересня 2024 року до Київського районного суду м. Харкова засобами поштового зв`язку надійшло клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000545 від 20.09.2024 за ознаками складу кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, в якому просить накласти арешт на мобільний телефон ТМ «iPhone SE», корпус мобільного телефона червоного кольору, який має пошкодження у виді подряпин та потертостей на корпусі, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , сімкарта у мобільному телефоні відсутня, який належить ОСОБА_4 , вилучений 26.09.2024 у ході огляду місця події, проведеному у службовому кабінеті №212 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає наступне.

До ХРУП №1 ГУНП в Харківській області надійшли матеріали про те, що 20.09.2024 до ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_4 , про те, що 18.08.2024 перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , невстановлена особа, шляхом зловживання довірою заволоділа мобільним телефоном заявниці ТМ Sphone SE".

Допитана в якості потерпілої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пояснила, що наприкінці серпня, а саме 18.08.2024 за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 попрохав у заявниці мобільний телефон ТМ «iPhone SE» червоного кольору, 2020 року випуску, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , MEID: НОМЕР_3 . Телефон вже був у експлуатації (б/у) та має пошкодження у виді подряпин та потертостей на корпусі. У телефоні сім-карти ніякого мобільного оператора не було та ОСОБА_5 мобільний телефон потерпілій ОСОБА_4 не повернув.

Вилучений в ході огляду мобільний телефон ТМ «iPhone SE», корпус телефона червоного кольору, який має пошкодження у виді подряпин та потертостей на корпусі, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , сім-карта у мобільному телефоні відсутня є речовим доказом по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР №0000545 від 20.09.2024.

Згідно зі ст. 98 КПК України, вказаний матеріальний об`єкт є речовим доказом, а саме об`єкт кримінально протиправних дій, набутий кримінально протиправним шляхом.

Таким чином, з метою збереження речових доказів відповідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України виникла необхідність у арешті вищенаведених речей.

Прокурор в судове засідання не з`явилася, про місце, дату та час розгляду клопотання повідомлялася у встановленому законом порядку, надала заяву про розгляд клопотання без її участі. Клопотання підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити.

Власник майна ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася своєчасно та належним чином.

Неприбуття в судове засідання власника майна, слідчого, прокурора відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

На підставі ст. 107 ч. 4 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.

Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, доходить висновку про його задоволення з наступних підстав.

Слідчим відділом Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.09.2024 за № 0000545 за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

26.09.2024 року в ході огляду місця події, проведеному у службовому кабінеті №212 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49 у ОСОБА_6 було вилучено мобільний телефон ТМ «iPhone SE», корпус мобільного телефона червоного кольору, який має пошкодження у виді подряпин та потертостей на корпусі, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 ю

Постановою старшого дізнавача СД ХРУП №1 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 від 26.09.2024 року вказаний мобільний телефон визнано речовим доказом.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, слідчою суддею не встановлено. Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчої судді не виникає.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Згідно положень ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п. п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Беручи до уваги те, що незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню та встановленню істини в ході досудового розслідування по ньому, з метою збереження речових доказів, та для встановлення наявності чи відсутності фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження, суд вважає клопотання прокурора законним та обґрунтованим, а відтак таким, що підлягає задоволенню.

Питання щодо місця зберігання речових доказів вирішується слідчим у кримінальному провадженні на підставі вимог ст.100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 року №1104.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.131, 132, 170-173, 309, 369, 370, 371, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000545 від 20.09.2024 за ознаками складу кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон ТМ «iPhone SE», корпус мобільного телефона червоного кольору, який має пошкодження у виді подряпин та потертостей на корпусі, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , сімкарта у мобільному телефоні відсутня, який належить ОСОБА_4 , вилучений 26.09.2024 у ході огляду місця події, проведеному у службовому кабінеті №212 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49 у ОСОБА_6 , шляхом заборони користування, володіння, розпорядження та відчуження вказаного майна..

Майно, на яке накладено арешт зберігати відповідно до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Зобов`язати слідчого, який здійснює досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, забезпечити виконання ухвали.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим, прокурором негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1