У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 липня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання слідчого ГУ НП у Київській області ОСОБА_6 , поданого у кримінальному провадженні № 0000512 від 13 лютого 2024 року про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 308, ч. 4 ст. 187, п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України

У С Т А Н О В И В:

Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000512 від 13.02.2024 п. 9 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 13.02.2024 приблизно о 13:30 год ОСОБА_4 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, з метою незаконного придбання наркотичного засобу, обіг якого обмежено - метадону (фенадону), прибув до місця проживання ОСОБА_7 , що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки знав, що останній перебуває на програмі замісної терапії, згідно якої отримує метадон в таблетованій формі. Зайшовши до будинку через незамкнені двері та пересвідчившись, що ОСОБА_7 , за місцем проживання відсутній, ОСОБА_4 , перебуваючи у кімнаті останнього, викрав блістер з таблетками «Метадон-ЗН» в кількості 5 штук, який знайшов в кишені куртки ОСОБА_7 , яка знаходилась в шафі. Після цього ОСОБА_4 , перебуваючи у тому ж місці у той же час, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, в умовах воєнного стану, сховав до кишень куртки, в якій знаходився належне ОСОБА_7 майно, а саме: ліхтарик ручний «1101 TYPE LIGHT FLASHLIGHT (PLUS)», портативну колонку «GHARGE MINI 3+», які знайшов в кімнаті останнього, та коли намагався залишити місце вчинення кримінального правопорушення у приміщенні веранди виявлений матір`ю ОСОБА_7 - ОСОБА_8 , яка не усвідомлювала факту викрадення майна.

Зі змісту клопотання вбачається, що ОСОБА_4 , розуміючи що може бути викритий у скоєному злочині, а саме крадіжці чужого майна, вирішив вчинити умисне вбивство ОСОБА_8 . Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на приховування іншого кримінального правопорушення, перебуваючи у тому ж місці у той же час, ОСОБА_4 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді смерті ОСОБА_8 , підійшов до неї та з метою умисного протиправного заподіяння смерті останній, діставши з кишені куртки кухонний ніж, котрий мав при собі, завдав ОСОБА_8 , яка стояла лівим боком до останнього, не менше трьох ударів у життєво-важливий орган - шию, чим спричинив потерпілій тілесні ушкодження у вигляді колото-різаної рани шиї зліва з ушкодженням загальної сонної артерії, яка супроводжувалась масивною зовнішньою крововтратою, а також двох колото-різаних ран центральної частини шиї та шиї справа. Внаслідок отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_8 померла на місці події.

14.02.2024 ОСОБА_4 затримано у порядку ст. 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 9 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 185 КК України.

Ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 16.02.2024 до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який у подальшому продовжено ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва до 13.05.2024, який був неодноразово продовжений.

Прокурор у судовому засіданні клопотання про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 підтримав та просив задовольнити з підстав, зазначених у ньому.

Захисник у судовому засіданні заперечував щодо поданого клопотання про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 . Крім того, вказав, що підозрюваний частково визнає свою вину. Разом з тим, зазначив, що ризики наведені у клопотанні не обґрунтовані та повідомив, що підозрюваний сам показав де знаходиться ніж, наркотичні засоби, самостійно звернувся до працівників поліції з признанням у вчиненні кримінального правопорушення. Між тим, вказав, що ОСОБА_4 має дружину та двох дітей.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні думку захисника підтримав, просив відмовити у задоволенні клопотання про продовження строку тримання під вартою. Разом з тим, вказав, що вину визнає та щиро кається у вчиненому, зазначив, що має сім`ю.

З`ясувавши думку учасників процесу, перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя зазначає наступне.

Згідно із ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

Відповідно до ч. 1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Також суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, фактичні обставини справи, особу підозрюваного та характер висунутого обвинувачення, тяжкість можливого покарання в їх взаємозв`язку з можливими ризиками у справі.

У матеріалах клопотання достатньо наявних даних, які вказують на факти, що ОСОБА_4 міг вчинити інкриміноване йому правопорушення і такі є переконливими для суду.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього такого обмежувального заходу, як тримання під вартою.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя наділений лише повноваженнями на перевірку обґрунтованості підозри, яка за своїм змістом до процедури висунення обвинувачення в порядку, передбаченому КПК України, на стадії досудового розслідування є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення, повідомлення про яке складається на певному етапі досудового розслідування, коли є підстави для формулювання підозри (частина перша статті 276 КПК). Повідомлення про підозру персоніфікує кримінальне провадження, є юридичним фактом, що породжує виникнення кримінальних процесуальних правовідносин, та етапом, з якого починає реалізовуватися кримінальна відповідальність.

З наведених обставин, проводячи оцінку наданих суду матеріалів, доводів учасників процесу, слідчий суддя вважає, що підозра є обґрунтованою.

Крім того, обґрунтованість підозри вже була предметом судового розгляду, а будь-яких доказів на спростування вказаної обґрунтованості сторонами провадження не надано.

Відтак, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя враховує ту обставину, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, а також враховуючи, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України на даний час не відпали та підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Також, суд вважає, що на даний час з урахуванням, обставин, які інкримінуються ОСОБА_4 відсутні підстави для визначення розміру застави.

З огляду на викладене, враховуючи конкретні обставини справи, зокрема, наявність обґрунтованої підозри щодо причетності ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що слід продовжити ОСОБА_4 строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 45 днів, без визначення розміру застави, тобто до 14 серпня 2024 року, включно.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 45 (сорок п`ять) днів, тобто до 14 серпня 2024 року, включно, в межах строку досудового розслідування, без визначення розміру застави.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1