ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

про арешт тимчасово вилученого майна

17 вересня 2024 року м. Фастів Київської області

Слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні за №0000100 від 12.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК У країни,-

в с т а н о в и в :

Клопотання надійшло до суду 13.09.2024 та відповідає вимогам ст.171 КПК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 12.09.2024 розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000100 про те, що: 12.09.2024 о 06 год. 24 хв. до ЧЧ ВП № 3 Фастівського РУП ГУНП в Київській області від невідомої особи надійшло повідомлення про те, що за адресою: Київська область, Васильківський район, с. Бобриця, заїзд зі сторони с. Кожухівка, на озері «Бобриця» невідомий чоловік сітками ловить рибу.

За даним фактом сектором дізнання відділення поліції №3 Фастівського РУП ГУНП в Київській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000100 від 12.09.2024, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та розпочато досудове розслідування.

У органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вилучене майно, яке визнано речовими доказами, що і стало підставою для звернення до слідчого судді з даним клопотанням.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про день розгляду справи повідомлений належним чином, подав письмову заяву про розгляд клопотання в його відсутність, вимоги клопотання підтримав, просив задовольнити.

Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, про день розгляду клопотання повідомлений належним чином, через смс-повідомлення.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Відповідно до ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Судом встановлено, що сектором дізнання Фастівського РУП ГУНП в Київській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000100 від 12.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК У країни та розпочато досудове розслідування.

Виїздом слідчо-оперативної групи ВП № 3 Фастівського РУП ГУНП в Київській області на місце події, 12.09.2024 при огляді території, а саме частини водойми - озера «Бобриця» та берегу, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 (координатами: 50°2689880; 30°2297890), де на момент огляду знаходився ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було вилучено дві капронові сітки для рибалки, розмірами: h-0,5 м, 1-15 м, q-0,06 м та h-0,5 м, 1-5 м, q-0,035 м, пластиковий ящик чорного кольору та 57 (п`ятдесят сім) штук свіжовиловлених рибин карася сріблястого, які в подальшому було упаковано належним чином до поліетиленового мішка чорного кольору та передано на відповідальне зберігання під розписку головному «державному інспектору УДАМР у м. Києві та Київській області ОСОБА_5 .

Згідно вимог ст. 98 КПК України у сторони обвинувачення є достатні підстави вважати, що вилучені дві капронові сітки для рибалки, розмірами: h-0,5 м, 1-15 м, q-0,06 м та h-0,5 м, 1-5 м, q-0,035 м; пластиковий ящик чорного кольору та 57 (п`ятдесят сім) штук свіжовиловлених рибин карася сріблястого - мають значення речового доказу у кримінальному провадженні, оскільки був предметом кримінально протиправних дій та може бути використаний як доказ фактів та обставин, які встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

12.09.2024 дізнавачем сектору дізнання ВП №3 Фастівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 прийнято процесуальне рішення у формі постанови про визнання двох капронових сіток для рибалки, розмірами: h-0,5 м, 1-15 м, q-0,06 м та h-0,5 м, 1-5 м, q-0,035 м; пластикового ящика чорного кольору та 57 (п`ятдесяти семи) штук свіжовиловлених рибин карася сріблястого, речовими доказами у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Враховуючи той факт, що 57 (п`ятдесят сім) штук свіжовиловлених рибин карася сріблястого набуті кримінально протиправним шляхом, а дві капронові сітки для рибалки, розмірами: h-0,5 м, 1-15 м, q-0,06 м та h-0,5 м, 1-5 м, q-0,035 м; пластиковий ящик чорного кольору були знаряддям вчинення кримінального правопорушення та зберегли на собі його сліди, на цей час існують всі правові підстави для їх арешту.

Крім цього, слідчий суддя вважає, що вищезазначені речі мають значення речових доказів у цьому кримінальному провадженні, оскільки може бути використаний як доказ факту і обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому дане клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст.167,170-173 КПК України,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити.

Накласти у кримінальному провадженні № 0000100 від 12.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, арешт на тимчасово вилучене в ході проведення огляду місця події від 12.09.2024 року майно, а саме: дві капронові сітки для рибалки, розмірами: h-0,5 м, 1-15 м, q-0,06 м та h-0,5 м, 1-5 м, q-0,035 м; пластиковий ящик чорного кольору та 57 (п`ятдесят сім) штук свіжовиловлених рибин карася сріблястого, вилучених у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала може бути оскаржено до Київського апеляційного суду в порядку статті 310 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1