Провадження № 1-кс/175/4702/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 жовтня 2024 року смт Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючої: слідчої судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Слобожанської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000290 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшло клопотання про арешт майна.

Клопотання мотивовано тим, що 26 грудня 2023 року надійшло повідомлення про те, що на території Дніпропетровської області, м. Дніпра та інших областей України діє група осіб, у тому числі колишні працівники Національної поліції України, які за попередньою змовою здійснюють незаконне придбання, виробництво, зберігання, перевезення, пересилання з метою збуту та незаконний збут наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів. У ході досудового розслідування встановлено, що до складу групи входять ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 та інші наразі не встановлені особи, які попередньо зорганізувалися у стійке об`єднання для вчинення кримінальних правопорушень у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, об`єднаних єдиним планом з розподілом функцій, спрямованих на досягнення цього плану, відомого всім учасникам, шляхом власного виробництва/виготовлення наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та/або придбання його у інших виробників, які до складу їх групи не входять, пересилання оптових партій кур`єрам для забезпечення їх зберігання перед подальшим збутом, отримання замовлень у групу (канал) у месенджері «Telegram», після чого адміністратори групи (каналу), з урахуванням виду, об`єму, місця та способу доставки клієнту, скеровують відповідні замовлення визначеним ними кур`єрам, які в подальшому із заздалегідь отриманих наркотичних засобів, психотропних речовин та їх аналогів здійснюють фасування і пакування відповідного замовлення, після чого роблять схованки (закладки) або пересилають за допомогою різних поштових компаній України при цьому періодично змінюють відділення спосіб відправки, використовуючи та періодично змінюючи вигадані анкетні дані людей, номери операторів мобільного зв`язку та радіоелектронні засоби (мобільні телефони) для приховування своєї діяльності від викриття правоохоронними органами.

Крім того, 23 вересня 2024 року надійшло повідомлення про те, ОСОБА_6 , діючи з корисливих мотивів, з метою отримання незаконного прибутку, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, розуміючи та передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, у не встановлений під час досудового розслідування час, але не пізніше 04 листопада 2023 року, знаходячись у не встановленому під час досудового розслідування місці на території Дніпропетровської області, створив стійке ієрархічне злочинне об`єднання з метою систематичного скоєння тяжких, особливо тяжких злочинів у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів. До складу злочинної організації включив ОСОБА_12 , ОСОБА_7 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_11 , ОСОБА_26 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , діями яких керує.

Крім того, 23 вересня 2024 року надійшло повідомлення про те, що ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_11 , ОСОБА_26 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , діючи з корисливих мотивів, з метою отримання незаконного прибутку, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, розуміючи та передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, у не встановлений під час досудового розслідування час, але не пізніше 04 листопада 2023 року, знаходячись у не встановленому під час досудового розслідування місці на території Дніпропетровської області, приєднались до стійкого ієрархічного злочинного об`єднання з метою систематичного скоєння тяжких, особливо тяжких злочинів у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів, яке створив ОСОБА_29 ..

Відомості про зазначені кримінальні правопорушення були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000290, правова кваліфікація правопорушень ч. 1, ч. 2 ст. 255, ч. 3 ст. 307 КК України.

В клопотанні прокурор просить накласти арешт шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження на: квитанції посилок «Нова пошта»; захисний костюм білого кольору; металеву бочку синього кольору, об`ємом 200 літрів, з речовиною, що схожа на ацетон; насос для перекачки.

В судове засідання прокурор не з`явився, однак від нього надійшла заява про розгляд клопотання за його відсутності, на задоволенні клопотання наполягає.

В судове засідання особа, зазначена в клопотанні як володілець майна, не з`явилася, з невідомої суду причини, про час та місце розгляду клопотання повідомлялася належним чином, однак її неявка не перешкоджає розгляду клопотання по суті.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, в зв`язку з неявкою всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали клопотання, вважає, що клопотання підлягає задоволенню за такими підставами.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення або є засобом чи знаряддям його вчинення, або зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, або у випадках, передбачених пунктами 2, 3, 4 частини другою цієї статті, або якщо їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, а також якщо доступ до комп`ютерних систем чи їх частин обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

Відповідно до ч. 2, ч. 4, ч. 5 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає: 1) перелік майна, на яке накладено арешт; 2) підстави застосування арешту майна; 3) перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення; 4) заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно; 5) порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

Так, враховуючи наведені вище положення КПК України, вбачається, що, вирішуючи питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у кожному випадку розгляду відповідного клопотання слідчий суддя зобов`язаний: сумлінно і принципово здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, діяти у межах і відповідно до вимог закону; перевіряти наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, з`ясовувати можливість досягнення мети, на яку посилається автор клопотання, без застосування цих заходів.

Як встановлено в ході судового розгляду клопотання, вилучені в ході проведення обшуку 15 жовтня 2024 року квитанції, захисний костюм металеву бочку, насос для перекачки, дійсно можуть бути засобами вчинення кримінального правопорушення, можуть зберігати на собі сліди кримінального правопорушення або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин скоєння кримінального правопорушення.

Отже, наявні достатні підстави вважати, що вказане вище майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, оскільки вилучені речі можуть бути як засобами вчинення кримінального правопорушення, так і зберегти на собі його сліди або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

На підставі вищевикладеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, суд приходить до висновку про доцільність задоволення клопотання та накладення арешту шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження на: квитанції посилок «Нова пошта»; захисний костюм білого кольору; металеву бочку синього кольору, об`ємом 200 літрів, з речовиною, що схожа на ацетон; насос для перекачки.

Керуючись ст.ст. 170 173, 175, 309 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Слобожанської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000290 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на: квитанції посилок «Нова пошта»; захисний костюм білого кольору; металеву бочку синього кольору, об`ємом 200 літрів, з речовиною, що схожа на ацетон; насос для перекачки, шляхом заборони їх користування, розпорядження та відчуження до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити слідчому, прокурору, а також присутній під час оголошення ухвали особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт майна. У разі відсутності таких осіб під час проголошення ухвали копія ухвали надсилається їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії ухвали. Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідча суддя: