Провадження № 1-кп/643/212/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.09.2024

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні у залі суду у м.Харкові обвинувальні акти у кримінальних провадженнях № 0002903 від 05.11.2021, №0001632 від 01.09.2021 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 122, ч. 2 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в:

В провадженні Московського районного суду м. Харкова перебувають вищезазначені кримінальні провадження.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 заявив клопотання про призначення повторної товарознавчої експертизи щодо вартості телефона потерпілої ОСОБА_6 , у крадіжці якого він обвинувачується. В обгрунтування клопотання заявив, що його життєвий досвід говорить про те, що оцінка телефона ОСОБА_6 в сумі 3508,00 грн є завищеною, сам телефон не надавався експерту для дослідження.

Захисник клопотання обвинуваченого підтримав та додав, що було порушено порядок проведення експертизи, об`єкт не був доставлений експерту, що допускається у виключних випадках. Чому експерт вирішив, що до вартості телефона потрібно застосувати саме 10% зносу не зрозуміло, оскільки сам телефон експерт не оглядав. Могло мати місце суттєве втручання в телефон, яке значно знизило його вартість.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотання про призначення повторної товарознавчої експертизи. Прокурор зазначив, що експертиза виконана належною особою, що саме було порушено при проведенні експертизи сторона захисту не повідомила. Телефон був вилучений та оглянутий з виготовленням фототаблиці. Крім того, прокурор зауважив, що повторну експертизу провести неможливо, оскільки експерту неможливо надати телефон в тому вигляді, який він мав на день крадіжки, з того моменту пройшло три роки.

Суд, вислухавши доводи сторін кримінального провадження, приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання обвинуваченого, виходячи з такого.

Відповідно до ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Відповідно до ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Відповідно до ч. 1 ст. 243 КПК України експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження. Сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової.

Згідно з ч. 2 ст. 332 КПК України, суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені ч. 2 ст. 509 КПК України; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Відповідно до ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо: 1) встановлення причин смерті; 2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень; 3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності; 4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості; 6) визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Стороною обвинувачення ініційовано проведення товарознавчої експертизи для визначення розміру матеріального збитку, завданого потерпілій ОСОБА_6 .

Так, відповідно до висновку експерта за результатами товарознавчої експертизи №166 складеного 14.12.2021 встановлена ринкова вартість з урахуванням зносу мобільного телефона «Samsung М-115F», смартфон на 2 сім, екран 6,4, вбудована пам`ять 32 ГБ оперативна пам`ять 3 ГБ, ОС: Андроїд 10, акумулятор: 5000 мАгод (незмінний), без пошкоджень, в технічно справному стані, який був придбаний в новому стані 29.06.2021, станом на 01.09.2021 складає 3508 грн (т. 4 а.с.18-19).

Відповідно до довідки ПТ «Ломбард Парус» ТОВ «Глобал Франчайзінг» і Компанія» від 25.11. 2021 телефон «Samsung М-115F» с/н (ІМЕІ) 58718,01 03.09.2021 було інкасовано (т. 4 а.с. 23-26). ІМЕІ телефона потерпілої та серійний номер, зазначений в листі ломбарда, співпадають, що свідчить, що саме телефон потерпілої ОСОБА_6 був інкасований та не повернутий потерпілій.

Отже, станом на дату проведення експертизи предмет дослідження - телефон «Samsung М-115F» с/н (імеі) НОМЕР_1 був відсутній, а тому експертиза була проведена без його огляду за наявними в матеріалах кримінального провадження відомостями щодо моделі та характеристик телефона.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

Повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обгрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб.

В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта.

Проведення повторної експертизи може бути доручено тільки іншому експертові.

Пунктом 1.2.11 розділу 1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.01.1998 року № 53/5, визначено, що згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Відповідно до частин 2, 3, 7, 10 ст. 101 КПК України, кожна сторона кримінального провадження має право надати суду висновок експерта, який ґрунтується на його наукових, технічних або інших спеціальних знаннях. Висновок повинен ґрунтуватися на відомостях, які експерт сприймав безпосередньо або вони стали йому відомі під час дослідження матеріалів, що були надані для проведення дослідження. Експерт дає висновок від свого імені і несе за нього особисту відповідальність. Кожна сторона має право звернутися до суду з клопотанням про виклик експерта для допиту під час судового розгляду для роз`яснення чи доповнення його висновку. Незгода з висновком експерта повинна бути вмотивована.

Згідно зі ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Згідно зі ст. 94 КПК України суд, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Не повинна віддаватись перевага висновку експертизи лише тому, що вона проведена комісійно, повторно, експертом авторитетної установи або таким, який має більший досвід експертної роботи, тощо.

При дослідженні висновку експерта суди повинні виходити з того, що висновок експерта не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватися на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності.

Як вбачається з наданих та досліджених у судовому засіданні доказів (документів), наданих стороною обвинувачення, у ході досудового розслідування кримінального провадження призначалася та проводилася товарознавча експертиза у кримінальному провадженні, на розв`язання якої було поставлено питання «Яка ринкова вартість товару з урахуванням зносу на момент скоєння злочину на 01.09.2021 мобільного телефона «Samsung М-115F» з об`ємом пам`яті 32 Гб, чорного кольору, без пошкоджень, в технічно-справному стані, який був придбаний в новому стані 29.06.2021?».

Висновок експерта складений з дотриманням вимог, встановлених Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.01.1998 року № 53/5 та інших нормативних актів, експерт попереджений про кримінальну відповідальність відповідно до вимог закону, проведення експертизи без предмета дослідження обумовлено тим винятковим випадком, що на дату проведення експертизи телефон відсутній (потерпілій не повернутий у зв`язку з його інкасацією ломбардом).

Жодних даних, які б свідчили про необґрунтованість товарознавчої експертизи від 14.12.2021, або таких, які б викликали сумніви в їх правильності, суперечності експертизи іншим матеріалам справи, не мають місця та обвинуваченим або його захисником не обгрунтовані.

З огляду на вищевикладене та, враховуючи, що у даному кримінальному провадженні вже проводилася експертиза з означеного питання, сумніви у правильності висновку експерта, суперечності іншим матеріалам справи, істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи, судом не встановлено, підстав для задоволення заявленого клопотання не вбачається.

Також суд наголошує, що в силу вимог ч. 1 ст. 318 КПК України, судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку, а призначення експертизи без достатніх на те підстав призведе до невиправданої тяганини та порушення прав і законних інтересів учасників кримінального провадження. При цьому, справа перебуває в провадженні судів з 2021 року, обвинувачений жодного разу протягом майже трьох років не висловлював сумніви у вартості майна та не заявляв клопотання про проведення повторної товарознавчої експертизи, в тому числі і під час дослідження висновку експерта за результатами товарознавчої експертизи №166 складеного 14.12.2021, який обвинувачений ставить під сумнів.

Керуючись ст. 242-244, 332 КПК України, -

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 про призначення повторної товарознавчої експертизи.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути включені до апеляції на судове рішення.

Повний текст ухвали складений 06 вересня 2024 року.

Суддя ОСОБА_1