г Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
Справа № 213/625/17
Номер провадження 1-кп/213/5/24
У Х В А Л А

Іменем України

12 серпня 2024 року Інгулецький районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді - ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у закритому судовому засіданні, в залі суду, у місті Кривому Розі, клопотання прокурора Криворізької південної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному 23.01.2017 року до ЄРДР під №0000100, про оголошення обвинуваченого ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, у міжнародний розшук,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання прокурора про оголошення обвинуваченого у міжнародний розшук. Кримінальне провадження було поновлено для вирішення вказаного клопотання. У своєму клопотанні про оголошення обвинуваченого у міжнародний розшук прокурор посилається, зокрема, на те, що обвинувачений ОСОБА_4 перебуває на тимчасово окупованій території, а саме в Автономній Республіці Крим.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши думку прокурора, який просив клопотання задовольнити, суд приходить до наступних висновків.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Вислухавши прокурора, дослідивши письмові матеріали справи, суд доходить до наступних висновків.

Основним завданням кримінального провадження є забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування й судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини і щоб до кожного була застосована належна правова процедура.

Такою процедурою стосовно обвинуваченого, який перебуває за кордоном, є його притягнення до кримінальної відповідальності заочно або шляхом екстрадиції в Україну. Для ефективності судового розгляду у будь-якому разі необхідно ініціювати процедуру оголошення такої особи в міжнародний розшук.

Міжнародний розшук обвинувачених і внесення їх у базу даних Інтерполу являє собою комплекс відповідних заходів, один з яких є прийняття ухвали про оголошення особи в міжнародний розшук і направлення цієї ухвали до Національного центрального бюро Інтерполу в Україні з відповідним клопотанням для передачі в подальшому до Комісії з контролю за файлами Інтерполу задля встановлення місцезнаходження особи.

03.04.2017р. оголошено розшук обвинуваченого, кримінальне провадження щодо нього було зупинено.

Згідно наданої інформації обвинувачений перебував на тимчасово окупованій території, а саме в АРК, на даний час його місце перебування точно не відоме, в межах України він відсутній.

Кримінальне провадження на території України здійснюється з підстав і в порядку, визначеному КПК України (ч. 1 ст. 4 КПК України).

Чинним КПК України не регламентовано поняття «міжнародний розшук» та не розкрито змісту зазначеного терміну. При цьому поняття «міжнародний розшук» використовується в цьому кодексі як обов`язкова підстава для здійснення спеціального досудового розслідування чи провадження (ч.5 ст.139,297-1,297-4,323 КПК України).

Відповідно до п.1 ч.7ст.42 КПК України обвинувачений зобов`язаний прибути за викликом до суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк заздалегідь повідомити про це суд.

За змістом ч. 2 ст. 318 КПК України явка обвинуваченого у судове засідання є обов`язковою.

Відповідно до ч. 1 ст. 335 КПК України, у разі якщо обвинувачений ухилився від явки до суду, суд зупиняє судове провадження стосовно такого обвинуваченого до його розшуку. Розшук обвинуваченого, який ухилився від суду, оголошується ухвалою суду, організація виконання якої доручається слідчому та/або прокурору.

Встановлення місця перебування обвинуваченого та доставлення його до суду є необхідною умовою для успішного закінчення судового провадження. З цією метою відповідними суб`єктами здійснюється розшук особи, яка ухиляється від суду.

Розшук може відбуватися на території України, бути міждержавним та/або міжнародним. Метою для усіх видів розшуку є отримання інформації про місцезнаходження розшукуваної особи та подальшого доставлення її до суду, правоохоронного органу.

Міжнародний розшук - це регламентований нормами національного та міжнародного законодавства комплекс оперативно-розшукових, інформаційно-довідкових, адміністративно-перевірочних заходів, слідчих (розшукових) дій й негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, що здійснюються на території держав-членів Інтерполу з метою встановлення місця знаходження оголошених у розшук осіб, які переховуються від органів досудового розслідування, слідчого судді та суду й ухиляються від відбування кримінального покарання.

Розшук особи в Україні та міжнародний розшук особи відрізняється як за територією, на якій здійснюється даний розшук, так і суб`єктами, які його здійснюють.

Постановлення судом ухвали про оголошення особи у розшук, шляхом задіяння міжнародного співробітництва є єдиним способом реалізації та виконання цього рішення суду та встановлення точного місцезнаходження обвинуваченого за кордоном.

Таким чином, враховуючи, що місцезнаходження обвинуваченого не відоме, до суду на виклики не з`являється, обов`язки, визначені статтею 42 КПК України порушив, оголошення його в розшук на території України результатів не дало, наявні відомості про знаходження на окупованій території та неповернення в Україну, суд вважає, що є достатні підстави для задоволення клопотання прокурора про оголошення обвинуваченого у міжнародний розшук. Виконання іншим чином завдань кримінального провадження є неможливим.

Щодо клопотання прокурора про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою.

При вирішенні питання обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги ч. 2 ст. 177 КПК України, відповідно до якої підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснювати дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Вирішуючи клопотання прокурора про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд виходить з того, що останній обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, тобто умисного корисливого злочину, за вчинення якого у разі визнання обвинуваченого винуватим, останньому загрожує покарання у виді позбавлення волі до 5 років. Тому розуміючи наслідки обвинувачений може переховуватися від суду з метою ухилення від можливого покарання у виді позбавлення волі.

У зв`язку з цим суд враховує прецедентну практику Європейського суду з прав людини, який у справі «Ілійков проти Болгарії» від 26.07.2001 року зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування».

Крім того, у конвенційній судовій практиці вироблено чотири основні прийнятні причини для тримання особи під вартою до винесення вироку: ризик того, що особа не з`явиться до суду, ризик того, що обвинувачений, у разі звільнення, вчинить дії, які перешкоджатимуть відправленню правосуддя, або вчинить нові злочини, або порушить громадський порядок (п. 94. Рішення ЄСПЛ «Пірузян проти Вірменії», п. 119. Рішення ЄСПЛ «Трипедуш проти Республіки Молдова»).

За таких обставин суд вважає, що на цей час є наявними ризики, передбачені п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик переховування обвинуваченого від суду, враховуючи ймовірну тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому ОСОБА_5 у разі визнання останнього винуватим у пред`явленому обвинувачені, та ризик вчинення обвинуваченим інших кримінальних правопорушень, оскільки останній обвинувачується у вчиненні умисного корисливого особливо тяжкого злочину і є особою, яка офіційно не працевлаштована, що свідчить про відсутність постійного й достатнього законного джерела доходу.

Ці обставини можуть зашкодити вирішенню завдань кримінального провадження.

У відповідності до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

Як убачається з матеріалів кримінального провадження, обвинувачений знаходиться на непідконтрольній території, а саме на тимчасово окупованій Автономній Республіці Крим, де продовжує переховуватись від суду.

Отже, у разі перебування особи на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук, КПК України встановлює процедуру, за якою спочатку може бути розглянуте за відсутності підозрюваного, обвинуваченого клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою в порядку, передбаченому ч. 6 ст. 193 КПК України, і рішення про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук, за своєю правовою природою є дозволом на затримання останнього з метою приводу, що передбачено ч. 3 ст. 187 КПК України, і відрізняється від останнього тільки тим, що підозрюваний, обвинувачений знаходиться на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. Оскільки до підозрюваного, обвинуваченого не застосовується запобіжний захід, він не може утримуватися під вартою. Після затримання підозрюваного, обвинуваченого (не пізніш як через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження) слідчий суддя, суд розглядає за його участю клопотання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід. Використані формулювання свідчать про те, що в умовах знаходження підозрюваного, обвинуваченого на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук, КПК України розрізняє процедури обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою від процедури застосування такого обраного запобіжного заходу.

Також судом при вирішенні питання про обрання такого запобіжного заходу не досліджується можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, оскільки тримання під вартою - це єдиний запобіжний захід, передбачений ч. 6 ст. 193 КПК України. Питання про більш м`який запобіжний захід стосовно підозрюваного, обвинуваченого стає предметом дослідження при застосуванні запобіжного заходу після його затримання і доставлення до слідчого судді, суду.

Отже, за встановлених обставин суд дійшов висновку, що клопотання прокурора є обґрунтованим та доведеним, а обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у цьому конкретному випадку відповідатиме обставинам вчиненого кримінального правопорушення, і на цьому етапі кримінального провадження такий захід забезпечення кримінального провадження виправдовує таке втручання у право обвинуваченого на особисту свободу та недоторканість.

Частиною 6 статті 193 КПК України передбачено, що у випадку розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрання такого запобіжного заходу за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, після затримання цієї особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

На підставі ч. 4 ст. 197 КПК України у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі ч. 6 ст. 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

Також, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається (ч. 4 ст. 183 КПК України).

Керуючись ст. ст. 177, 183, 184, 189, 193, 194 ,197-190, 318, 323, 331, 335, 350, 371, 376 КПК України, колегія суддів

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 318,335 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Криворізької південної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 про оголошення обвинуваченого ОСОБА_4 у міжнародний розшук та обрання запобіжного заходу, задовольнити.

Оголосити у міжнародний розшук обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Назарівка Софіївського району Дніпропетровської області, громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживав по АДРЕСА_2 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0000100від 23.01.2017 року за ч.2 ст. 185 КК України.

Вважати обвинуваченого ОСОБА_4 оголошеним в міжнародний розшук з дня прийняття компетентним органом міжнародної юрисдикції відповідного рішення про оголошення такого розшуку.

Судове провадження зупинити до розшуку обвинуваченого.

Організацію виконання ухвали доручити Відділенню Поліції №7 Криворізького РУП ГУНП України в Дніпропетровській області.

Контроль за виконанням ухвали суду покласти на Криворізьку південну окружну прокуратуру Дніпропетровської області.

Про результати розшуку повідомляти Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Роз`яснити, що згідно з положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Дата складання повного тексту 12.08.2024р.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та окремому оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_1