ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

16 жовтня 2024 року місто Фастів

Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши питання про застосування повторного приводу до свідка у кримінальному провадженні № 0000074 за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 191, ч. 3 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні судді Фастівського міськрайонного суду Київської області перебуває на розгляді кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 191, ч. 3 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

16.10.2024 у судовому засіданні прокурор заявив клопотання про прослуховування звукозапису судового засідання, під час якого попереднім складом суду був допитаний свідок ОСОБА_6 . Своє клопотання прокурор обґрунтовував тим, що цей свідок був допитаний попереднім складом суду, однак під час забезпечення участі цього свідка для допиту в даному складі суду було з`ясовано, що він помер 10.01.2024. Разом з тим, цей свідок був допитаний як стороною обвинувачення, так і захисту, тому прокурор вважав, що порушення вимог КПК України в разі задоволення його клопотання допущено не буде.

Представник потерпілого підтримала клопотання прокурора.

Захисник ОСОБА_5 та обвинувачений ОСОБА_4 заперечували проти задоволення клопотання прокурора, посилаючись на те, що в такому разі буде порушений принцип безпосередності дослідження показань, а сторони провадження фактично не зможуть реалізувати своє право на допит свідка.

Заслухавши клопотання прокурора, думку сторони захисту, представника потерпілого, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 23 КПК України суд досліджує докази безпосередньо. Не може бути визнано доказами відомості, що містяться в показаннях, речах та документах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім як у випадках, передбачених зазначеним Кодексом.

Як видно з матеріалів справи розгляд вказаного кримінального провадження в даному складі суду здійснюється у зв`язку із зміною попереднього складу суду та був розпочатий спочатку.

Згідно відомостей, що містяться в Журналі судового засідання (від 17.04.2019, а.с. 199-200 т. 1) свідок ОСОБА_6 був допитаний у судовому засіданні прокурором, а також таке право було надане головуючою у судовому засіданні стороні захисту і відповідно захисник допитав свідка ОСОБА_6 .

Таким чином сторони кримінального провадження реалізували право допиту свідка сторони обвинувачення перед судом. Разом з тим, неможливість допитати цього свідка перед іншим складом суду обумовлена смертю вказаного свідка, що підтверджується наданою прокурором копією свідоцтва про смерть від ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з правовим висновком, зробленим колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду у справі 127/19452/16-к принцип безпосередності дослідження доказів спрямований передусім на забезпечення права сторін на перехресний допит особи, яка дає показання, що дає стороні можливість з`ясувати всі обставини, які вона вважає важливими для вирішення справи, уточнити показання свідка та поставити під сумнів ті чи інші повідомлення особи або її репутацію. Щодо сторони захисту, то це право забезпечується також і пунктом «d» частини3 статті 6 Конвенції, щодо якого Європейський суд з прав людини зазначав, що до того, як визнати особу винуватою, усі докази проти неї мають зазвичай бути представлені в її присутності під час публічного розгляду з метою надати можливість для спростування. Виключення з цього принципу є можливими, але не можуть порушувати права захисту, які, як правило, вимагають, щоб обвинуваченому була надана адекватна та відповідна можливість викликати та допитати свідка проти нього, або коли свідок надає показання, або на наступних етапах провадження.

Однак, колегія суддів Верховного Суду зазначає, що засаді безпосередності, як і будь-якій іншій загальній засаді, притаманна певна гнучкість при застосуванні в конкретних обставинах, що кореспондується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 19 листопада 2019 року у справі № 750/5745/15-к (провадження № 51-10195 км 18).

Таким чином, положення ч. 4 ст. 95 КПК України, що суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, не може тлумачитися як безумовна заборона використання показань, які особа давала перед іншим складом суду у тій же справі.

Стаття 225КПК України передбачає в певних випадках можливість судового допиту особи під час досудового розслідування, і такі показання є допустимими за умови дотримання порядку, передбаченого вказаною нормою права. Найбільш істотними складовими цього порядку єздійснення допиту перед суддею всудовому засіданні, участь сторін та дотримання правил допиту, передбачених для судового розгляду.

На відміну від допиту впорядку ст. 225 КПК України, яка допускає допит за відсутності однієї зі сторін, допит під час судового розгляду справи по суті відбувається за обов`язкової участі сторін. Такий допит надає сторонам, зокрема, стороні захисту, можливість провести його більш ефективно, оскільки на цей час сторонам вже відомі елементи пред`явленого обвинувачення та докази отримані під час досудового розслідування.

Оскільки в даному кримінальному провадженні з обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1, 3 ст.191, ч.1 ст.366 КК України допит свідка ОСОБА_6 відбувся піж час судового розгляду кримінального провадження судом, то прослуховування у судовому засіданні цим складом суду показань свідка ОСОБА_6 , які були надані ним попередньому складу суду під час його допиту як стороною обвинувачення, так і стороною захисту, не буде порушувати принципу безпосередності дослідження доказів, а також права сторони захисту на перехресний допит свідка.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 140, 323, 370, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Відтворити звукозапис судового засідання від 17.04.2019, на якому зафіксовано допит свідка ОСОБА_6 у судовому засіданні під час розгляду справи попереднім складом суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та окремому апеляційному оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути подані під час оскарження судового рішення за результатами розгляду справи.

Суддя ОСОБА_1