Справа № 953/9728/23
Провадження № 1-кс/953/5410/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2024 року м. Харків Слідчий суддя Київського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000867 від 28.07.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч.3 ст.332 КК України, про арешт майна

в с т а н о в и в:

Прокурор відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000867 від 28.07.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч.3 ст.332 КК України, про арешт майна, в якому просить накласти арешт на майно, вилучене 17.07.2024 в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання та реєстрації ОСОБА_4 , шляхом заборони його користування, розпорядження та відчуження, власником якого є ОСОБА_4 , а саме: мобільний телефон ОСОБА_4 , ТМ Samsung Galaxy A71 IMEI1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 з сім-картою НОМЕР_3 .

Прокурор просить забезпечити зберігання речових доказів згідно з Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою КМУ № 1104 від 19.11.2012.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає наступне.

Слідчим управлінням ГУНП в Харківській області під процесуальним керівництвом Харківської обласної прокуратури здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000867 від 28.07.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.366, ч.3 ст.332 КК України.

Встановлено, що в ході досудового розслідування кримінального провадження №0000473 від 18.11.2022 за ч.2 ст.369-2 КК України, 28.07.2023 прокурором було виділено матеріали досудового розслідування в окреме кримінальне провадження під №0000867 від 28.07.2023 за ч.1 ст.366 КК України за фактом того, що в ході проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0000473 від 18.11.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.369-2 КК України встановлено, що службовими особами структурних підрозділів КЗОЗ «Обласний центр медико-соціальної експертизи», внесено завідомо неправдиві відомості до офіційних документів, а саме: до актів огляду медико-соціальною експертною комісією (форма №157/о Затверджена Наказом МОЗ України №577 від 30.07.2012) щодо проходження огляду хворими в період 2022-2023 рр.

Крім того встановлено, що протягом 2022-2023 рр. службові особи КЗОЗ «Обласний центр медико-соціальної експертизи», діючи умисно з корисливих мотивів, шляхом внесення завідомо неправдивих відомостей до офіційних документів, а саме: до актів огляду медико-соціальною експертною комісією (форма № 157/о Затверджена наказом МОЗ України №577 від 30.07.2012) сприяють незаконному перетину державного кордону України особами, з метою ухилення від мобілізації до лав Збройних сил України.

В ході виконання доручення в порядку ст.40 КПК України встановлено, що службовими особами Міжрайонних Шевченківської та Слобідської МСЕК КЗОЗ «ОЦМСЕ» налагоджено протиправну схему з отримання неправомірної вигоди за встановлення статусу інваліда громадянам України призовного віку, чоловічої статі.

Також результатами проведення оперативних заходів встановлено, що службовими особами Міжрайонних Шевченківської та Слобідської МСЕК КЗОЗ «ОЦМСЕ» разом з невстановленими співробітниками медичних закладів м. Харкова та Харківської області підроблюють документи щодо проходження лікування осіб у лікувальних закладах. Зокрема, особи фактично не проходили обстеження та лікування у медичних закладах, в результаті отримали підроблені виписки про лікування для подальшого отримання статусу інваліда. В подальшому, підроблені довідки використовуються для виїзду за межі України та уникнення мобілізації до лав Збройних сил України (ЗСУ). При цьому проведеним аналізом встановлено, що протягом 2022-2023 рр. статус інваліда вперше встановлено 1400 особам чоловічої статі, з яких понад 300 осіб виїхало за межі України та на теперішній час не повернулися.

Крім того досудовим розслідуванням встановлено, що протиправної діяльності причетні службові особи ТОВ «Медичний центр Бонамед» (), які налагодили протиправний механізм з підроблення медичної документації (виписки з медичних карт стаціонарних хворих (форма №027/о) щодо проходження лікування осіб у вказаному лікувальному закладі.

17.07.2024 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 08.07.2024 проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено мобільний телефон ОСОБА_4 , ТМ Samsung Galaxy A71 IMEI1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 з сім-картою НОМЕР_3 .

Вказані речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Прокурор зазначає, що вилучені у ході проведення обшуку предмети відповідають критеріям ч.1 ст.98 КПК України, а саме: можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, необхідно накласти арешт на вилучене майно, що не може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Прокурор у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

ОСОБА_4 , яка є власником майна, у судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду клопотання була повідомлена належним чином.

Представник власника майна ОСОБА_4 , адвокат ОСОБА_5 у судове засідання не з`явилася, надала суду заяву, в якій просила розглянути клопотання прокурора за її відсутності та встановити слідчим термін для вивчення інформації, яка міститься в телефоні, а після закінчення терміну зобов`язати повернути телефон з сім карткою власнику.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, доходить висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Пунктом 2 частини 1 статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є, зокрема, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, прокурором доведено необхідність арешту зазначеного в клопотанні майна, оскільки відповідно до статей 91 та 98 КПК України можливе його використання як доказу, що має важливе доказове значення в рамках даного кримінального провадження, а також наявність ризиків, передбачених абз. 1 ч.1 ст.170 КПК України. З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вищевказане майно, було вилучене в ході обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , за адресою: за адресою: АДРЕСА_1 , про можливу причетність якої до вчинення вказаних кримінальних правопорушень вбачається з ухали слідчого судді про обшук від 08.07.2024. Зазначеною ухвалю надано дозвіл на проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання і вилучення речей і документів, у тому числі мобільного телефону, яким користується ОСОБА_4 .

Постановою старшого слідчого СУ ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 від 17 липня 2024 року зазначене в клопотанні майно визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Порушення прав власника майна, на які вона посилається, не є очевидним та беззаперечним, та підлягає перевірці під час судового розгляду у сукупності з іншими матеріалами досудового розслідування.

Отже, слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя не вбачає наявності будь-яких негативних наслідків, які б переважали інтереси держави, а тому таке втручання у права та інтереси власника майна є виправданим.

Власник арештованого майна не позбавлений права звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, передбаченому абз.2 ч.1 ст.174 КПК України, в якому визначено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Разом з цим, згідно з ч.2 ст.168 КПК України забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

Прокурором обґрунтовано необхідність накладення арешту на вилучений мобільний телефон, оскільки дане майно відповідає критеріям, визначеним ст.98 КПК України, може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, наявна постанова слідчого про визнання його речовими доказами, є необхідність у проведенні його огляду.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку здійснюється шляхом зняття копії інформації, що міститься в таких електронних інформаційних системах або їх частинах, мобільних терміналах систем зв`язку, без їх вилучення.

Враховуючи, що вилучені мобільний телефон може містити відомості, які не мають значення для даного кримінального провадження та необхідні особам для забезпечення своїх соціальних потреб, з метою запобігання надмірного обмеження права власності, слідчий суддя вважає необхідним після зняття за участю спеціаліста інформації з мобільного телефону передати його власнику.

Клопотання про арешт майна відповідає вимогам ч. 2 ст.171 КПК України та подано прокурором до суду засобами поштового зв`язку 19.07.2024 - тобто у строк, визначений ч.5 ст.171 КПК України.

Враховуючи викладене, з метою запобігання можливості приховування зазначеного майна, його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі та відчуження, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання прокурора про накладення арешту на зазначене в клопотанні майно, що відповідає положенням ч.1 ст.170 КПК України.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 170-175 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000867 від 28.07.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч.3 ст.332 КК України, про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження на майно, яке вилучене 17.07.2024 в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_4 , а саме мобільний телефон ОСОБА_4 , ТМ Samsung Galaxy A71 IMEI1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 з сім-картою НОМЕР_3 .

Місце зберігання арештованого майна визначити за органом досудового розслідування - СУ ГУНП в Харківській області.

Після зняття інформації з мобільного телефону ТМ Samsung Galaxy A71 IMEI1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 з сім-картою НОМЕР_3 за участю спеціаліста у строк не більше двох місяців з моменту вилучення майна передати арештоване майно на відповідальне зберігання ОСОБА_4 у разі її згоди.

Попередити ОСОБА_4 про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.

Роз`яснити прокурору його відповідальність за зберігання арештованого майна.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим, прокурором негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1