Справа № 396/789/24
Провадження № 1-кп/396/193/24
УХВАЛА
12.09.2024 року м. Новоукраїнка Новоукраїнський районний суд Кіровоградської області у складі:
головуючого: ОСОБА_1
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
обвинуваченої ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
захисника-адвоката ОСОБА_7 ,
захисника-адвоката ОСОБА_8 ,
В провадженні суду перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 263, ч.3 ст. 307 КК України та за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_5 у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 307 КК України.
В судовому засідання прокурором заявлено клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_6 строком на 60 днів, з метою уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, що були підставою для застосування щодо обвинуваченого такого запобіжного заходу, оскільки строк запобіжного заходу обраний відносно ОСОБА_6 закінчується 29.09.2024 року.
Крім того прокурором було заявлено клопотання про продовження ОСОБА_4 строку дії обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України. Своє клопотання обгрунтовує тим, що обвинувачений був звільнений з-під варти у зв`язку із внесенням застави, при цьому ризики встановлені судом і передбачені ч.1 ст.177 КПК України, на даний час продовжують існувати. Також вказав на те, що строк дії ухвали суду, якою було покладено обов`язки обвинуваченому ОСОБА_4 , закінчується 29.09.2024 року.
Крім того прокурором було заявлено клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , мотивуючи клопотання тим, що вирішуючи питання про доцільність застосування до обвинуваченої ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту, ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, встановлені в ході досудового розслідування, на даний час не відпали. Прокурор, посилаючись на тяжкість вчиненого злочину і дані про особу обвинуваченої, вважає, що необхідно обрати обвинуваченій ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, який дієво забезпечить виконання останньою передбачені кримінальним процесуальним кодексом України обов`язків.
Захисник ОСОБА_8 в судовому засіданні, щодо продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 заперечив та просив змінити запобіжний захід обвинуваченому на домашній арешт або зменшити раніше обраний ОСОБА_6 розмір застави.
Обвинувачений ОСОБА_6 , в судовому засіданні щодо продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечив та підтримав думку свого захисника, щодо зміни йому запобіжного західу на домашній арешт.
Обвинувачений ОСОБА_4 та захисник ОСОБА_7 в судовому засіданні не заперечували проти задоволення клопотання прокурора та продовження дії обов`язків, визначених судом. Крім того обвинувачений ОСОБА_4 повідомив суд про те, що на даний час він проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
Захисник ОСОБА_7 в судовому засіданні, щодо обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 заперечив та просив обрати обвинуваченій запобіжний захід у вигляді особистого зобов"язання.
Обвинувачена ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримала думку свого захисника, крім того повідомила суд про те, що на даний час вона проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
Вирішуючи клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_6 , суд заслухавши думку прокурора щодо доцільності продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, думку самого обвинуваченого, його захисника, які просили змінити запобіжний захід на домашній арешт в нічний час, приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Клопотання про продовження строку тримання під вартою має бути розглянуто до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у ч. 3 ст. 199 КПК України, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою у продовженні строку тримання під вартою має бути відмовлено (ч.4, 5 ст. 199 КПК України).
ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 307 КК України, які відповідно до ст. 12 КК України відносяться до особливо тяжких злочинів.
Вирішуючи питання про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого, суд враховує вимоги пунктів 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини, зокрема Рішення Європейського суду з прав людини від 06 листопада 2008 року у справі «Єлоєв проти України» та від 12 січня 2012 року у справі «Тодоров проти України», згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може слугувати підставою для запобіжного ув`язнення. Для продовження тримання під вартою повинні бути винятково вагомі причини, при цьому тільки тяжкість вчиненого злочину, складність справи та серйозність обвинувачень не можуть вважатися достатніми причинами для тримання особи під вартою протягом досить тривалого строку.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають суду достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
При вирішенні питання щодо продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 суд враховує, що обвинувачений є повнолітньою особою, не працює, одружений, на утриманні перебуває п"ять неповнолітніх дітей, зареєстрований та проживає за адресою, АДРЕСА_1 , раніше судимий: 29.05.2023 року Новоукраїнським районним судом Кіровоградської області за ч. 3 ст. 309 КК України, у виді позбавлення волі на строк 5 років, звільнений на підставі ст. 75 КК України із випробувальним терміном на 1 рік. При цьому суд враховує відсутність міцних соціальних зв`язків та осіб, які можуть поручитися за явку обвинуваченого до суду, а також оцінює суворість можливого покарання ОСОБА_6 та визнає за реальну небезпеку можливість його ухилення від правосуддя у разі не продовження щодо нього строку тримання під вартою, а також те, що перебуваючи на волі він може вчинити інше кримінальне правопорушення та незаконно впливати на свідків.
У зв`язку з наведеним, суд приходить до висновку, що ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, продовжують існувати.
Розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, тобто застосування більш м`яких запобіжних заходів до обвинуваченого на даний час неможливе, ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, не зменшилися.
Враховуючи наведене, з метою забезпечення виконання покладених на обвинуваченого процесуальних обов`язків, попередження переховуванню від суду, незаконного впливу на свідків, вчиняти нові кримінальні правопорушення, на даній стадії судового провадження суд вважає за доцільне продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обраного відносно ОСОБА_6 строком на 60 днів тобто до 16:30 години 11 листопада 2024 року.
Крім того суд зазначає, що відсутні підстави для зменшення розміру застави обвинуваченому ОСОБА_6 , яка була йому визначена ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 14.03.2024 року в розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки злочин в якому обвинувачується ОСОБА_6 за ч.3 ст. 307 КК України відповідно до ст. 12 КК України відноситься до особливо тяжких злочинів, а відповідно до п.3 ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Вирішуючи клопотання прокурора про продовження строку процесуальних обов"язків обвинуваченого ОСОБА_4 , суд заслухавши позицію учасників кримінального провадження з підстав заявленого клопотання, дослідивши матеріали кримінального провадження з цих підстав, приходить до наступних висновків.
14.03.2024 року ухвалою слідчого судді Леніннського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, з 07 год. 25 хв. 12.03.2024 року по 10.05.2024 року, з можливістю внесення застави у розмірі 242240 грн.
17.04.2024 року внесено заставу та ОСОБА_4 звільнено з під варти та покладено обов`язки визначені слідчим суддею.
Враховуючи положення ч. 4 ст. 202 КПК України, згідно з якими з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний/обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Частиною 6 ст. 182 КПК України встановлено, що з моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
Відповідно до ч.6 ст.194 КПК України, обов`язки, передбачені частиною 5 цієї статті, можуть бути покладені на обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.
Частиною 7 статті 194 КПК України визначено, що обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.
Вирішуючи питання доцільності продовження обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, до обвинуваченого ОСОБА_4 , суд враховує характер висунутого обвинувачення у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 263, ч.3 ст.307 КК України, що, у відповідності до ст. 12 КК України, відноситься до тяжкого злочину та особливо тяжких злочинів, а тому необхідність застосування таких обов`язків потребує забезпечення не лише прав обвинуваченого, але й високих стандартів охорони загальносуспільних інтересів та враховуючи тяжкість покарання, яка загрожує обвинуваченому ОСОБА_4 у разі визнання винуватим в інкримінованих йому кримінальних правопорушеннях.
При цьому суд бере до уваги і те, що внесена застава діє і по сьогодні, а ОСОБА_4 у момент дії покладених на нього обов`язків дотримувався їх.
Таким чином враховуючи, що підстав для зміни чи скасування обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу застави немає, строк дії раніше покладених на нього обов`язків закінчується, а розгляд кримінального провадження не завершено, суд вважає за доцільне з метою запобігання заявленим ризикам, які не зменшилися і не перестали існувати продовжити їх строк на два місяці.
Вирішуючи клопотання прокурора про обрання обвинуваченій ОСОБА_5 , суд заслухавши позицію учасників кримінального провадження з підстав заявленого клопотання, дослідивши матеріали кримінального провадження з цих підстав, приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Відповідно з вимогами ч. ч.1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, іншого обвинуваченого, експерта або спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; або вчинити інше кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.
Метою запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є забезпечення виконання покладених на обвинувачену ОСОБА_5 процесуальних обов`язків та уникнення ризиків, що остання може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинений злочин та незаконного впливу на свідків.
Таким чином, зважаючи на характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 , особу обвинуваченої, стан її здоров`я, а також враховуючи обставини, викладені у ст. 178 КПК України, суд вважає за можливе задовольнити клопотання прокурора та обрати обвинуваченій ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби.
Завданням кримінального провадження є захист особи і суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
З урахуванням значного суспільного інтересу у захисті прав осіб, суд вважає, що в даному випадку обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту є необхідним запобіжним заходом для забезпечення дотримання обвинуваченою ОСОБА_5 покладених на неї процесуальних обов`язків.
Керуючись ст.ст. 177, 181, 182, 183, 194, 197, 199, 331, 371, 372, 376, 392, 395 КПК України, суд,-
Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.
Копію ухвали направити ДУ "Кропивницький слідчий ізолятор", для негайного виконання.
- прибувати до суду за кожною вимого;
- не відлучатися за межі Новоукраїнського району, Кіровоградської області, без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- утримуватися від спілкування зі свідками та обвинуваченим ОСОБА_6 , за винятком участі в процесуальних діях в суді;
Строк дії ухвали становить 60 днів, тобто до 11.11.2024 року, включно.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора у даному кримінальному провадженні.
Обрати обвинуваченій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період часу з 22 год 00 хв. по 06 год. 00 хв. крім відвідування медичних закладів та медичних установ, за адресою АДРЕСА_1 , на строк до 11 листопада 2024 року, включно.
Покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , наступні обов`язки:
- прибувати до суду за кожною вимогою;
- не відлучатися із населеного пункту в якому вона проживає без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- утримуватися від спілкування зі свідками та обвинуваченим ОСОБА_6 , за винятком участі в процесуальних діях в суді;
- здати на зберігання до Центрально-південого міжрегіонального управління державної міграційної служби паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну
Роз`яснити обвинуваченій ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на неї вище наведених обов`язків до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Контроль за виконанням даної ухвали про обрання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту покласти на Новоукраїнський РВП ГУНП в Кіровоградській області.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з часу її проголошення.
Повний текст ухвали складено 12.09.2024 року і оголошено учасникам провадження 12.09.2024 року о 17.00 годині.
Суддя: ОСОБА_1