Справа № 191/2183/24
Провадження № 1-кп/191/225/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 серпня 2024 року м. Синельникове

Синельниківський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

У сьогоднішнє судове засідання не з`явився потерпілий ОСОБА_6 , про день, час та місце слухання справи повідомлений належним чином, що підтверджується його розпискою від 14.08.2024 року про отримання повістки про виклик до суду на 14.40 годин 27.08.2024 року. Про причини неявки суду не повідомив.

Прокурор у судовому засіданні зазначив, що потерпілий обізнаний про необхідність явки до суду, однак не з`явився, тому є підстави для накладення стягнення.

Обвинувачений та його захисник підтримали думку прокурора.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч.1 ст.55 КПК України, потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди, а також адміністратор за випуском облігацій, який відповідно до положень Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" діє в інтересах власників облігацій, яким кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

Пунктом 1 ч.1 ст.57 КПК України визначено, що потерпілий зобов`язаний прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості своєчасного прибуття - завчасно повідомити про це, а також про причини неможливості прибуття.

Відповідно до ст.325 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за викликом потерпілий, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, суд, заслухавши думку учасників судового провадження, залежно від того, чи можливо за його відсутності з`ясувати всі обставини під час судового розгляду, вирішує питання про проведення судового розгляду без потерпілого або про відкладення судового розгляду. Суд має право накласти грошове стягнення на потерпілого у випадках та порядку, передбачених главою 12 цього Кодексу.

Зважаючи на те, що потерпілий ОСОБА_7 , будучи завчасно належним чином повідомленими про дату, час і місце судового засідання не прибув, причини неприбуття суду не повідомив, то поведінку потерпілого суд визнає такою, що перешкоджає розгляду справи та проявом неповаги до суду.

Відповідно до ч.1 ст.131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Пунктом 2 ч.2 цієї статті визначено, що заходами забезпечення кримінального провадження є, зокрема, накладення грошового стягнення.

Згідно із ч.1 ст.139 КПК України, якщо підозрюваний, обвинувачений, свідок, потерпілий, цивільний відповідач, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду.

Частинами першою та другою ст.144 КПК України визначено, що грошове стягнення може бути накладено на учасників кримінального провадження у випадках та розмірах, передбачених цим Кодексом, за невиконання процесуальних обов`язків. Грошове стягнення накладається під час досудового розслідування - ухвалою слідчого судді за клопотанням слідчого, прокурора чи за власною ініціативою, а під час судового провадження - ухвалою суду за клопотанням прокурора чи за власною ініціативою.

Частиною другою ст.146 КПК України визначено, що під час судового провадження питання про накладення грошового стягнення на особу розглядається негайно після його ініціювання.

Суд, встановивши, що особа не виконала покладений на неї процесуальний обов`язок без поважних причин, накладає на неї грошове стягнення. Копія відповідної ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надсилається особі, на яку було накладено грошове стягнення.

Відтак, зважаючи на вищевикладені вимоги закону, не повідомлення поважності причини неявки потерпілого, суд дійшов висновку про необхідність накладення на нього грошового стягнення в 1 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 01.01.2024 р. становить 3028,00 грн.

При цьому, суд роз`яснює, що відповідно до ст.147 КПК України, особа, на яку було накладено грошове стягнення та, яка не була присутня під час розгляду цього питання судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення. Суд, визнавши доводи особи обґрунтованими, може самостійно скасувати ухвалу про накладення грошового стягнення, а в іншому випадку - призначає судове засідання для розгляду клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення. Особа, яка подала клопотання, а також слідчий, прокурор, за клопотанням якого було накладено грошове стягнення, повідомляються про місце та час розгляду клопотання, проте їх неприбуття не перешкоджає такому розгляду. Суд скасовує ухвалу про накладення на особу грошового стягнення за результатами його розгляду в судовому засіданні, якщо буде встановлено, що стягнення накладено безпідставно, а в іншому випадку - відмовляє у задоволенні клопотання.

Керуючись ст.147, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Накласти на ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , грошове стягнення за безпідставне неприбуття за викликом до суду в розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень 00 коп. на користь держави в особі Державної судової адміністрації України за наступними реквізитами: отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Печерс.р-н/21081100, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, код класифікації доходів бюджету: 21081100, стягувач: Державна судова адміністрація України, юридична адреса: 01021 м. Київ, вул. Липська, 18/5, код за ЄДРПОУ - 37993783.

Ухвала про накладення штрафу є виконавчим документом.

Строк пред`явлення ухвали до виконання - три місця з дня набрання нею законної сили.

Копію ухвали направити ОСОБА_6 для ознайомлення та виконання.

Роз`яснити ОСОБА_6 , що особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її оголошення.

Повна ухвала складена 30.08.2024 року.

Суддя ОСОБА_1