Справа № 645/6127/24
Провадження № 1-кс/645/1508/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2024 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м.Харкові клопотання прокурора про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000416 від 15.10.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,-

в с т а н о в и в:

До суду надійшло клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000416 від 15.10.2024 року.

Клопотання обґрунтовано тим, що 14.10.2024 до чергової частини ВП № 2 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області зі служби 102 надійшло повідомлення працівника поліції ОСОБА_4 про те, що 14.10.2024 о 17 год. 22 хв., за адресою: АДРЕСА_1 зупинено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який має при собі наркотичні речовини невідомого походження. 14.10.2024 у період часу з 17 год. 51 хв. по 18 год. 00 хв., на відкритій ділянці місцевості за адресою: АДРЕСА_1 , дізнавачем проведено огляд місця події під час якого ОСОБА_5 добровільно видав полімерний контейнер з речовиною. Опитаний ОСОБА_5 пояснив, що 14.10.2024 до нього під`їхав співробітник поліції, у зв`язку із тим, що ОСОБА_5 вживав слабоалкогольні напої та в ході спілкування співробітник поліції спитав ОСОБА_5 , про наявність у останнього заборонених речей, на що ОСОБА_5 повідомив, що має, та показав пластиковий ковпачок із амфетаміном який він знайшов. У подальшому, 15.10.2024 року СД ВП № 2 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області вищевказані відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000416 за ознаками ч. 1 ст. 309 КК України, розпочато досудове розслідування. Постановою дізнавача вказаний вище полімерний контейнер з речовиною визнаний речовим доказом у кримінальному проваджені. Таким чином, у органу досудового розслідування є підстави вважати, що речовина у полімерному контейнері, зберігалась у ОСОБА_5 у порушення вимог Законів України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» та «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними».

Підставою накладення арешту на полімерний контейнер з речовиною є його тимчасове вилучення у ОСОБА_5 , та достатність підстав вважати, що речовина у полімерному контейнері є предметом кримінального правопорушення. Метою накладення арешту у даному кримінальному провадженні є забезпечення збереження речового доказу полімерного контейнеру з речовиною, оскільки у разі не запобігання ризикам відчуження, розпорядження та користування вищевказаним майном можутьбути втрачені докази вчинення кримінального правопорушення. Окрім того, з метою всебічного, повного та об`єктивного проведення досудового розслідування є необхідність у направленні полімерного контейнеру з речовиною, як об`єкта дослідження до відповідної експертної установи при призначенні судової експертизи дослідження матеріалів, речовин і виробів за експертною спеціальністю 8.6. дослідження наркотичних засобів, психотропних речовин їх аналогів та прекурсорів.

Прокурор ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Підстав для визнання явки прокурора обов`язковою слідчий суддя не вбачає.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали, додані до клопотання, приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

15.10.2024 року (вівторок) до Фрунзенського районного суду м.Харкова надійшло клопотання прокурора про арешт майна, тимчасово вилученого 14.10.2024 року (понеділок), тобто наступного робочого дня після вилучення майна. Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна не порушені.

Судом встановлено, що в провадженні СД ВП № 2 ХРУП № 2 в Харківській області знаходяться матеріали кримінального провадження щодо кримінального правопорушення, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.10.2024 року за №0000416 за ознаками ч. 1 ст. 309 КК України.

Огляд місця події проведено у період часу з 17:51 год. по 18:00 год. 14.10.2024 року. За результатами огляду місця події, яке відбувалось на ділянці місцевості за адресою: АДРЕСА_1 у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено та вилучено полімерний контейнер з речовиною, який був поміщений до спецпакету CRІ 1079753.

Постановою старшого дізнавача СД ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 від 15.10.2024 року полімерний контейнер з речовиною, який був поміщений до сейф пакету CRІ 1079753, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000416 від 15.10.2024 року.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з вимогами п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Таким чином, прокурором доведено, що вказаний у клопотанні полімерний контейнер з речовиною, який був виявлений та вилучений у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час огляду місця події 14.10.2024 року, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора про арешт майна у кримінальному провадженні №0000416 від 15.10.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України задовольнити.

Накласти арешт на полімерний контейнер з речовиною, який був виявлений та вилучений у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , мобільний номер НОМЕР_1 ) під час огляду місця події 14.10.2024 року за адресою: АДРЕСА_1 , поміщений до сейф пакету № CRІ 1079753.

Визначити місце зберігання майна, на яке накладено арешт даною ухвалою, у кримінальному провадженні № 0000416 від 15.10.2024 року, у камері схову речових доказів УЛМТЗ ГУНП в Харківській області.

Виконання ухвали доручити ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області та Немишлянській окружній прокуратурі м. Харкова.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1