Провадження №11-сс/801/845/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2024 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі

головуючого-судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю:

секретаря ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_6

захисника підозрюваного ОСОБА_7

підозрюваного ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Вінниці апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 24 жовтня 2024 року про продовження заходу забезпечення кримінального провадження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Республіки Вірменія, громадянина Республіка Вірменія, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , останнє місце проживання адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 190, ч. 1 ст. 209 КК України, -

Зміст судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини.

Згідно матеріалів кримінального провадження № 0000311, внесеного до ЄРДР 15.08.2024 ОСОБА_8 оголошено підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 190, ч. 1 ст. 209 КК України.

Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 24 жовтня 2024 року задоволено клопотання керівника відділу Підрозділу детективів територіального управління Бюро економічної безпеки у Вінницькій області ОСОБА_9 .

Продовжено строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_8 на 60 днів, тобто 22 грудня 2024 року, в межах строку досудового розслідування.

Розмір застави в сумі 166 540 грн. (сто шістдесят шість тисяч п`ятсот сорок гривень) визначений ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 10.09.2024 (справа № 127/28543/24) залишено без змін.

Мотивуючи прийняте рішення слідчим суддею зазначено, що в судовому засіданні прокурором доведено продовження існування ризиків, які були підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та на даному етапі провадження застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання процесуальних рішень.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, що її подала.

В апеляційній скарзі захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 ставиться питання про скасування ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 24 жовтня 2024 року. Просить постановити ухвалу про застосування до підозрюваного менш суворого запобіжного заходу, а саме особистого зобов`язання.

Апеляційна скарга мотивована тим, що ухвала слідчого судді є незаконна та необґрунтована у зв`язку з невідповідністю висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам кримінального провадження, прокурором під час судового розгляду не доведені обставини для обрання найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з метою запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, оскільки підозрюваний має постійне місце проживання, працює в ТОВ «ДОБРОБУТ -11» на посаді виконроба, раніше не судимий, на всі виклики у відділ ТУ Бюро економічної безпеки у Вінницькій області та до суду являється своєчасно.

Позиції учасників судового провадження.

Прокурор ОСОБА_6 заперечив проти задоволення апеляційної скарги захисника, вважаючи ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою.

Підозрюваний ОСОБА_8 та його захисник адвокат ОСОБА_7 підтримали доводи апеляційної скарги з підстав викладених в ній та просили задовольнити її в повному об`ємі.

Мотиви суду.

Заслухавши доповідача, виступи учасників провадження, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга захисника підлягає до часткового задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст.404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення в межах апеляційних скарг.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим та вмотивованим, тобто ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК України; ухвалене на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до вимог ст. 94 КПК України; з наведенням належних і достатніх мотивів та підстав його ухвалення.

Як убачається з ухвали, слідчим суддею зазначені вимоги закону дотримано не в повному об`ємі та висновки, зокрема в частині визначення застави, належним чином не умотивовано.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам переховування від органів слідства та суду, знищення чи спотворення речей чи документів, незаконного впливу на інших осіб, перешкоджання кримінальному провадженню, вчиненню інших правопорушень. Підставою ж застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити вищезазначені дії.

В жодному випадку запобіжний захід не може розцінюватись, як покарання за вчинене діяння.

Стосовно обґрунтованості підозри, суд зазначає, що в кримінальному процесуальному розумінні існує відмінність між обґрунтованістю та доведеністю висунутої підозри, в тому числі на підставі достатніх, допустимих та достовірних доказів.

Так, у справі «Кавала проти Туреччини» (заява 28749/18, рішення від 10.12.2019) Європейський Суд з прав людини констатував, що не потрібно, щоб особі, яку затримали, в кінцевому рахунку було пред`явлено обвинувачення або представлено перед судом. Метою затримання є подальше розслідування кримінальної справи шляхом підтвердження або зняття підозр, які є підставою для затримання. Таким чином, факти, які викликають підозру, не повинні бути такого ж рівня, як ті, які необхідні для обґрунтування обвинувального вироку або навіть притягнення до відповідальності, що настає на наступному етапі процесу кримінального розслідування.

Разом із тим, "обґрунтованість" підозри, на якій засновується арешт, є важливою частиною гарантії, встановленої у п.1(с) ст.5. Слова "обґрунтована підозра" означають наявність фактів чи відомостей, які б задовольняли об`єктивного спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила правопорушення. Однак те, що може бути визнано "розумним", залежить від усіх обставин. Відповідно, оцінюючи обґрунтованість підозри, необхідно встановити, чи забезпечена сутність гарантії, передбаченої п.1(с) ст.5. Отже, повинні існувати факти чи відомості про те, що заарештовану особу обґрунтовано підозрюють у вчиненні передбачуваного злочину.

Термін "обґрунтованість" також означає поріг, який підозра повинна подолати, щоб задовольнити об`єктивного спостерігача щодо ймовірності звинувачень".

Зі змісту ж оголошеної підозри в достатній мірі можна дійти висновку, що ОСОБА_8 може бути причетний до вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень.

Стосовно ж наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, з клопотання слідчого та матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 190, ч. 1 ст. 209 КК України, одне з яких відповідно до ст. 12 КК України відносяться до тяжкого кримінального правопорушення, за яке, у разі доведення його вини, передбачено покарання у виді позбавлення волі на тривалий строк, що становить значну суспільну небезпеку.

Таким чином, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, його наслідків, тяжкість покарань за злочини по якому оголошено підозру, особу підозрюваного, тому слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку, що перебуваючи на волі підозрюваний ОСОБА_8 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-які речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних, продовжити свою злочинну діяльність, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що унеможливлює обрання йому більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

З урахуванням обставин вчинення кримінальних правопорушень, за яким особі оголошено підозру, наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також даних про особу підозрюваного, на переконання апеляційного суду на даному етапі досудового розслідування все ж наявні підстави для застосування виняткового запобіжного заходу, яким є тримання під вартою.

Попри наведене суд зазначає, що за змістом ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. При цьому за приписами п. 2, ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як убачається з ухвали слідчого судді, розмір застави в сумі 166 540 грн. (сто шістдесят шість тисяч п`ятсот сорок гривень) визначений ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 10.09.2024 (справа № 127/28543/24) залишено без змін.

Проте з урахуванням тяжкості кримінального правопорушення, особи підозрюваного та його майнового стану на переконання апеляційного суду достатнім розміром застави для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим кримінальним процесуальним законом може бути розмір застави в сумі 90 840 (дев`яносто тисяч вісімсот сорок гривень).

Також з метою забезпечення кримінального провадження суд вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені п.2, 3, 4, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України.

За наведених обставин ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з постановленням нової ухвали.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 24 жовтня 2024 року про продовження заходу забезпечення кримінального провадження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 190, ч. 1 ст. 209 КК України -скасувати.

Клопотання керівника відділу Підрозділу детективів територіального управління Бюро економічної безпеки у Вінницькій області ОСОБА_9 про продовження заходу забезпечення кримінального провадження запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 190, ч. 1 ст. 209 КК України - запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто 22 грудня 2024 року, в межах строку досудового розслідування.

Одночасно визначити ОСОБА_8 заставу в розмірі 30 (тридцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 90 840 (дев`яносто тисяч вісімсот сорок гривень), в разі внесення якої підозрюваний може бути звільнений з-під варти.

У випадку внесення застави підозрюваним або іншим заставодавцем відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_8 обов`язки:

-не відлучатися з населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання чи роботи;

-утриматись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні, визначеними слідчим чи прокурором;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до ч. 4 ст. 532 КПК України судове рішення суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення.

Судді: