У Х В А Л А

Іменем України

10 вересня 2024 року слідчий суддя Деснянського районного суд м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_4 , представника володільця майна, адвоката ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:

До Деснянського районного суду м. Києва надійшло клопотання представника володільця майна ОСОБА_6 , адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту майна.

В обґрунтування клопотання заявник зазначає, відповідно до ухвали слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 18.07.2024 року було проведено обшук квартири АДРЕСА_1 , де проживає ОСОБА_6 . Згідно тексту ухвали, обшук надавався для встановлення та вилучення з квартири АДРЕСА_1 речей ОСОБА_7 . Однак ОСОБА_7 за вищевказаною адресою не проживав, ОСОБА_6 вказану особу не знає. Не зважаючи на приписи ухвали слідчого судді, працівники поліції вилучили у ОСОБА_6 планшет, мобільний телефон та коробку до нього, після чого 07.08.2024 року ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва було накладено арешт на грошові кошти 800 доларів США, договір оренди, планшет «Ipad», мобільний телефон «Apple Iphone 15 Pro Max» та порожню коробку до нього. ОСОБА_6 не причетний до злочину, який розслідується, а вилучені речі є власністю ОСОБА_6 , внаслідок чого порушується право особи на володіння та користування належним йому майном.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_5 вимоги заявленого клопотання підтримав у повному обсязі.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення клопотання про скасування арешту майна заперечував, вказавши, що майно визнано речовим доказом, які були використані у ході здійснення протиправних дій відносно потерпілих у даному кримінальному провадженні.

Дослідивши вказане клопотання, матеріали кримінального провадження №0000395, заслухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного.

У провадженні Деснянського УПГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000395 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.190ч.2 КК України, а саме, що 15.04.2024 року за адресою м. Київ, вул. Закревського,22 невстановлена особа шахрайським шляхом здійснила підміну телефону «Apple Iphone 15 Pro Max», чим задала шкоди потерпілому ОСОБА_8 .

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 18.07.2024 року було надано дозвіл на проведення обшуку у квартирі АДРЕСА_1 .

Згідно протоколу обшуку від 06.08.2024 року, який проводився за участі ОСОБА_6 та ОСОБА_9 , останній повідомив, що речей зазначених в ухвалі слідчого судді про проведення обшуку, у квартирі немає. За наслідком слідчої дії, у квартирі було виявлено та вилучено банківські картки, грошові кошти 800 доларів США, флеш-накопичувач, планшет «Ipad», мобільний телефон Iphone у корпусі сріблястого кольору, порожню коробку з-під телефону «Apple Iphone 15 Pro Max», мобільний телефон «Самсунг».

06.08.2024 року постановою слідчого Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_4 вилучені в ході обшуку речі були визнані речовими доказами.

07.08.2024 року ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва з метою збереження речових доказів було накладено арешт на вилучені в ході обшуку речі, зокрема на на грошові кошти 800 доларів США, договір оренди, планшет «Ipad», мобільний телефон «Apple Iphone 15 Pro Max» та порожню коробку до нього.

В судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 зазначив, що матеріали кримінального провадження не містять даних, кому саме належить майно, яке було вилучене в ході обшуку, однак під час проведення обшуку з працівниками поліції спілкувався ОСОБА_9 , і саме він був опізнаний потерпілим як особа, яка вчинила щодо нього злочин.

Відповідно до ч. 1ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи з наведеного, дана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, накладеного за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна, із можливістю надання особами, що не були присутніми в судовому засіданні і про права та законні інтереси яких вирішено питання судовим рішенням, доказів та матеріалів, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, доведеності перед слідчим суддею їх переконливості.

Разом з тим, звертаючись з клопотанням про скасування арешту майна, заявником не взято до уваги, що арешт майна накладався в зв`язку з тим, що майно, відносно якого застосовано захід забезпечення кримінального провадження є речовим доказом в рамках досудового розслідування кримінального провадження, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2ст.190 КК України, дане майно відповідає критеріям визначеними ст.98 КПК України..

Крім того, вказане майно, є речовим доказом в рамках вищезазначеного кримінального провадження, а тому в цілях його збереження, виключення можливості перепродажу або іншого відчуження, забезпечення в подальшому відшкодування шкоди, завданої внаслідок можливого вчинення кримінального правопорушення та забезпечення повноти, всебічності та неупередженості досудового розслідування й застосовано захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна.

На підставі вищевикладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що заявником не було доведено наявності правових підстав для скасування арешту майна, оскільки арештоване майно є речовим доказом в кримінальному провадженні, а тому в цілях подальшого безперешкодного та своєчасного проведення досудового розслідування, в задоволенні клопотання заявника слід відмовити.

На підставі встановленого, керуючись ст.174 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника володільця майна ОСОБА_6 , адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: