04.11.2024
Справа № 642/4048/24
Провадження № 1-кс/642/3876/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , перевіривши матеріали клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту,

ВСТАНОВИВ:

01 листопада 2024 року ОСОБА_2 звернувся до Ленінського районного суду м. Харкова з клопотанням про скасування арешту, в якому просить скасувати арешт, накладений у кримінальному провадженні № 0001139 від 09.07.2024, накладений на майно ОСОБА_2 , а саме: на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Перевіривши матеріали клопотання слідчий суддя доходить висновку, що вказане клопотання слід повернути заявнику з огляду на таке.

Згідно з ст. 131 КПК України арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ст.ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна (власник майна тощо); перелік і вид майна, арешт на яке має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація скасування накладеного арешту.

Водночас особою, яка звернулась із клопотанням про скасування арешту, до матеріалів клопотання не долучено копію ухвали слідчого судді про накладення арешту або будь-яких інших доказів накладення такого арешту.

З огляду на вказане слідчий суддя позбавлений можливості перевірити наявність факту накладення арешту на зазначене в клопотанні майно, підстави накладення такого арешту, а також встановити особу, за клопотанням якої було арештовано майно, з метою її повідомлення про час та місце розгляду відповідного клопотання.

Частина перша статті 174 КПК України передбачає, що з клопотанням про скасування арешту майна може звернутись підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна.

Заявником не надано жодних доказів на підтвердження того, що квартира, на яку накладено арешт, належить йому на праві власності, чи перебуває у його володінні, що позбавляє суд можливості пересвідчитися в тому, що заявник є особою, уповноваженою відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, звертатися до слідчого судді, суду з відповідним клопотанням.

Також у клопотанні про скасування арешту ОСОБА_2 вказано, що його визнано потерпілим у кримінальному провадженні та в якості підтвердження до матеріалів клопотанням додано копію заяви від 24.10.2024 про залучення до провадження як потерпілого. Проте в матеріалах клопотання відсутні підтвердження того, заявника визнано потерпілим у вказаному кримінальному провадженні, а тому суд не може переконатися в процесуальному статусі заявника.

Викладені обставини перешкоджають призначенню клопотання до розгляду з додержанням правил, визначених ст. 174 КПК України, щодо дотримання скорочених строків розгляду клопотання та щодо повідомлення особи, за клопотанням якої було арештовано майно, через відсутність у суду відповідної інформації, а тому унеможливлюють розгляд слідчим суддею такого клопотання з дотриманням вимог чинного законодавства та відповідно - ухвалення законного та обґрунтованого судового рішення.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Беручи до уваги викладене, та враховуючи, що клопотання про скасування арешту майна подано без додержання вимог, передбачених ст. 174 КПК України, слідчий суддя доходить висновку, що його слід повернути заявнику для усунення недоліків, що не позбавляє його права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Отже, керуючись ст.ст. 7, 9, 170-175, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна повернути заявнику.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_3