УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ТОВ «Перспектива «Місто Буд» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 620 230 000 000 008 76 від 12.10.2023,

у с т а н о в и в :

До Шевченківського районного суду м. Києва звернувся адвокат ОСОБА_4 з клопотанням про скасування арешту майна ТОВ «Перспектива «Місто Буд» у кримінальному провадженні № 620 230 000 000 008 76 від 12.10.2023 за ч. 3 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 5 ст. 190, ч. 1, 2 ст. 255 КК України, накладеного ухвалами слідчих суддів Печерського районного суду м. Києва від 22.01.2024 та 17.04.2024.

На обґрунтування клопотання заявник зазначив, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 22.01.2024 накладений арешт, зокрема, на будівлі та споруди майнового комплексу, розташовані за адресою - АДРЕСА_1 , загальна площа (кв.м): 5668,9, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 060, що належать ТОВ «Перспектива «Місто Буд» (справа № 757/1975/24). Метою застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження визначено забезпечення збереження вказаного майна як речових доказів.

Водночас, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.04.2024 на будівлі та споруди майнового комплексу, розташовані за адресою - АДРЕСА_1 , загальна площа (кв.м): 5668,9, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 060, що належать ТОВ «Перспектива «Місто Буд», накладений арешт з метою забезпечення спеціальної конфіскації (справа № 757/17242/24).

На думку ініціатора клопотання, подальше застосування зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження позбавляє ТОВ «Перспектива «Місто Буд» нормального функціонування, оскільки товариство не має будь-якого відношення до кримінального провадження, що свідчить про необґрунтованість накладених арештів.

На підставі викладеного адвокат ОСОБА_4 просив скасувати арешт нерухомого майна, що належить ТОВ «Перспектива «Місто Буд».

У судове засідання представник власника майна, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду клопотання, не прибув.

Прокурор просив у задоволенні клопотання відмовити, зазначивши, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, необхідність у арештах не відпала.

Слідчий суддя, заслухавши заперечення прокурора, дослідивши клопотання та надані документи, дійшов висновку про таке.

У силу ст. 131, 132 КПК арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які вживаються за наявності обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування відповідного заходу забезпечення.

При цьому підлягає врахуванню, чи виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи потреби досудового розслідування, а також, чи може бути виконане завдання, для виконання якого сторона обвинувачення звертається з відповідним клопотанням.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 22.01.2024 накладений арешт, зокрема, на будівлі та споруди майнового комплексу, розташовані за адресою - АДРЕСА_1 , загальна площа (кв.м): 5668,9, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 060, що належать ТОВ «Перспектива «Місто Буд» (справа № 757/1975/24). Метою вказаного арешту є забезпечення збереження вказаного майна як речових доказів.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.04.2024 накладений арешт на будівлі та споруди майнового комплексу, розташовані за адресою - АДРЕСА_1 , загальна площа (кв.м): 5668,9, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 060, що належать ТОВ «Перспектива «Місто Буд» (справа № 757/17242/24). Метою вказаного арешту є забезпечення спеціальної конфіскації.

Слідчий суддя вважає за необхідне звернути увагу на доводи заявника щодо наявних, на його думку, порушень під час ухвалення рішень про накладення арешту майна, та зазначити, що відповідно до ст. 26 КПК, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд та віднесені до його повноважень КПК.

Відповідно до ч. 5 ст. 124 Конституції України судові рішення є обов`язковими до виконання на всій території України і тому вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом, в межах провадження справи, в якій вони ухвалені.

Слідчий суддя вважає необхідним роз`яснити, що оцінка та перевірка законності судових рішень слідчих суддів Печерського районного суду м. Києва від 22.01.2024 та 17.04.2024 не входить до повноважень слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва, а може бути здійснена виключно Київським апеляційним судом при розгляді апеляційної скарги на таке рішення у встановленому законом порядку, що підтверджується правовою позицією Конституційного Суду України, викладеною у рішенні від 11.03.2011 у справі № 2-рп/2011.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК, якою передбачено, що інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключно компетенцією суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Так, підставою для прийняття слідчими суддями рішень у справах № 757/1975/24, 757/17242/24 стали встановлені під час досудового розслідування обставини щодо причетності ОСОБА_5 , як власника та директора низки українських компаній, до протиправного заволодіння державними коштами шляхом шахрайства.

Зокрема, під час досудового розслідування одержано відомості про підконтрольні ОСОБА_5 суб`єкти господарської діяльності - ТОВ «ВТ Девелопмент» та ТОВ «Перспектива «Місто Буд», на рахунки яких здійснювалися перекази грошових коштів, отриманих внаслідок учинення злочинів.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що при ухваленні рішення слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва від 22.01.2024 належним чином враховані як фактичні обставини кримінального провадження, так і вимоги КПК, у зв`язку з чим слідчий суддя дійшов висновку, що вказане майно відповідає критеріям, визначеними ст. 98 КПК, та наклав арешт на таке майно з метою забезпечення збереження речових доказів.

Водночас, як вбачається з матеріалів клопотання та долучених до нього документів, вони не містять належного обґрунтування та доказів того, що на даній стадії розслідування вищезазначений захід забезпечення втратив свою актуальність та які б спростували висновки, викладені в ухвалі слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 22.01.2024, що дає слідчому судді підстави для висновку, що необхідність арешту на зазначене у клопотанні майно на теперішній час не відпала.

Щодо ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.04.2024, якою на вказане майно накладений арешт з метою спеціальної конфіскації, слідчий суддя бере до уваги, що 30.12.2023 ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 620 230 000 000 008 76 від 12.10.2023 повідомлено про підозру. Отже, обґрунтованим є висновок, що дії з вказаним майном можуть бути спрямованими на перешкоджання підозрюваними застосування спеціальної конфіскації майна підприємств, причетних до протиправної діяльності.

Таким чином, накладаючи арешт на зазначене майно, слідчий суддя у рішенні від 17.04.2024 врахував, що останнє відповідає критеріям, визначеним у ст. 170 КПК, оскільки є достатні підстави вважати, що таке майно може підлягати спеціальній конфіскації.

При цьому варто наголосити, що відповідно до вимог абзацу 2 частини 1 статті 174 КПК обов`язок доведення, що у подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, законодавець покладає безпосередньо на особу, яка звернулась із клопотанням про скасування арешту майна.

За правилами ст. 22 КПК кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК. Суд зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

При цьому доводи клопотання не містять належного обґрунтування та доказів того, що на даній стадії досудового розслідування вищезазначений захід забезпечення втратив свою актуальність, що дає слідчому судді підстави дійти висновку, що необхідність арешту на зазначене нерухоме майно на теперішній час не відпала, оскільки обставини, на які посилається заявник у обґрунтування клопотання, підлягають з`ясуванню у ході досудового розслідування.

У той же час, оцінюючи наведені у клопотанні доводи, слідчий суддя не знаходить їх переконливими, оскільки вони не спростовують висновків слідчих суддів, що таке майно може підлягати спеціальній конфіскації, є речовим доказом у кримінальному провадженні, і тому потребує подальшого збереження.

Крім того, заявник не з`явившись до суду, позбавив слідчого суддю можливості дослідити додаткові доводи щодо ініційованого клопотання.

З наведеного витікає, що залишається актуальним забезпечення схоронності такого майна шляхом заборони розпорядження та користування ним.

Слідчий суддя частково погоджується з аргументацією заявника щодо порушення рішенням про накладення арешту його права власності.

У той же час, право власності не є абсолютним, статтею 41 Конституції України встановлено, що ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

Наведена конституційна норма гарантує, що позбавлення права власності, невід`ємними складовими частинами якого є володіння, користування та розпорядження об`єктом власності, можливе у випадках та у спосіб, які передбачені відповідними правовими нормами.

У цьому випадку обмеження права власності ТОВ «Перспектива «Місто Буд» відбулося на підставі рішення слідчого судді, тобто у спосіб, передбачений законом.

Враховуючи викладене, відсутні правові підстави для задоволення клопотання про скасування арешту майна.

На підстави викладеного, керуючись ст. 131, 132, 170, 174 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ТОВ «Перспектива «Місто Буд» у кримінальному провадженні № 620 230 000 000 008 76 від 12.10.2023 про скасування арешту майна, накладеного ухвалами слідчих суддів Печерського районного суду м. Києва від 22.01.2024 (справа № 757/1975/24) та 17.04.2024 (справа № 757/17242/24), відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1