Справа № 953/7913/24
н/п 1-кс/953/8347/24
"14" листопада 2024 р. м.Харків
Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова - ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
- мобільний телефон марки Xiaomi Redmi Note 13 Pro, model: НОМЕР_1 ;
- мобільний телефон марки Iphone 7, model: MN8X2ZD/A, s/n: НОМЕР_2 , IMEI: НОМЕР_3 ;
- мобільний телефон марки Fly, сірого кольору, IMEI1: НОМЕР_4 ; IMEI2: НОМЕР_5 .
Згідно з відміткою на поштовому конверті клопотання про арешт майна направлено на адресу Київського районного суду м. Харкова 11 листопада 2024 року.
24 лютого 2022 року Указом Президента України № 64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено воєнний стан на всій території України, який продовжений у встановлений законом порядку.
Орган досудового розслідування встановив, що у період часу липень-серпень 2024 року, більш точний час не встановлений, ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , а також з іншими невстановленими органом досудового розслідування особами, розробили протиправну схему щодо сприяння особам призовного віку ухиленню від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період, шляхом забезпечення формального влаштування вказаних осіб до навчального закладу та отримання відповідних документів, що надають право на відстрочку від мобілізації.
23 липня 2024 року ОСОБА_4 , діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб, запропонував ОСОБА_7 сприяти в організації вступу його знайомого ОСОБА_8 до навчального закладу з метою отримання відстрочки від призову на військову службу та ухилення від виконання військового обов`язку в умовах воєнного стану за грошову винагороду шляхом надання офіційних документів з навчального закладу, до яких будуть внесені завідомо недостовірні відомості про вказану вище особу, як таку, що офіційно здобуває ступінь освіти - фаховий молодший бакалавр за денною формою здобуття освіти, що в свою чергу є підставою для отримання відстрочки від призову на військову службу.
24 липня 2024 року ОСОБА_7 та ОСОБА_8 повідомили службових осіб УСБУ в Харківській області про зазначену вище протиправну діяльність ОСОБА_4 та звернулись із заявами про надання допомоги правоохоронному органу у розкритті і припиненні виявленої протиправної діяльності та почали діяти під контролем правоохоронного органу.
Так, починаючи з 25 липня 2024 року, у вказаному кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_4 та інших учасників злочинної групи були проведені негласні слідчі (розшукові) дії.
24 липня 2024 року ОСОБА_6 з метою реалізації спільного протиправного умислу, спрямованого на сприяння особам призовного віку ухиленню від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період, шляхом забезпечення формального влаштування вказаних осіб до навчального закладу та отриманням відповідних документів, що надають право на відстрочку від мобілізації, погодив з ОСОБА_4 за грошову винагороду організацію проведення формального вступу ОСОБА_8 до «Харківського фахового коледжу технологій та дизайну».
Того ж дня ОСОБА_7 під час телефонної розмови з ОСОБА_4 надав йому добровільну згоду щодо вступу ОСОБА_8 до «Харківського фахового коледжу технологій та дизайну». Після чого ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_7 , що за організацію вступу ОСОБА_8 до навчального закладу необхідно надати грошову винагороду у розмірі 1 500 доларів США, а також електронні копії особистих документів ОСОБА_8 , перелік яких він повідомить.
25 липня 2024 року ОСОБА_7 , діючи під контролем правоохоронного органу, з метою виконання раніше отриманої пропозиції від ОСОБА_4 , надіслав йому у месенджері «Viber» необхідні копії особистих документів ОСОБА_8 .
Того ж дня ОСОБА_4 , діючи умисно за попередньо узгодженим групою осіб злочинним планом, зателефонував ОСОБА_7 та повідомив йому про необхідність надання грошових коштів у зазначеному вище розмірі та особистих документів ОСОБА_8 , на що ОСОБА_7 відповів, що наразі немає можливості передати відповідну суму, після чого ОСОБА_4 запропонував йому передати частину суми у розмірі 500 доларів США. Під час телефонної розмови ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_7 про те, що особисті документи щодо ОСОБА_8 необхідно передати особі « ОСОБА_9 », у зв`язку з чим необхідно прибути за адресою: АДРЕСА_2 , на що ОСОБА_7 надав згоду.
Після чого 25 липня 2024 року ОСОБА_6 , діючи умисно за попередньо узгодженим групою осіб злочинним планом, отримав від ОСОБА_4 мобільний номер телефону ОСОБА_7 та зателефонував йому задля погодження місця зустрічі з метою отримання документів, необхідних для вступу ОСОБА_8 до навчального закладу.
Так, 25 липня 2024 року ОСОБА_7 , перебуваючи біля будівлі за адресою: АДРЕСА_3 , передав ОСОБА_6 документи, необхідні для вступу ОСОБА_8 до навчального закладу.
29 липня 2024 року ОСОБА_4 зателефонував ОСОБА_7 та повідомив йому про те, що ОСОБА_8 необхідно мати доступ до власної електронної поштової скриньки, з метою підтвердження його реєстрації у електронному кабінеті вступника. Окрім того, ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_7 , що не має можливості особисто забрати грошові кошти за вступ ОСОБА_8 та попросив відправити грошові кошти на його банківську картку, реквізити якої відправив ОСОБА_7 у месенджері «Viber».
Того ж дня на адресу електронної пошти ОСОБА_8 надійшло повідомлення з відповідним електронним посиланням щодо активації особистого кабінету вступника, за яким ОСОБА_8 здійснив перехід та успішно пройшов активацію реєстрації кабінету вступника.
08 серпня 2024 року ОСОБА_4 надіслав ОСОБА_7 повідомлення в месенджері «Viber», в якому містився файл з квитанцією на ім`я ОСОБА_8 для оплати за навчання, а також повідомив, що ОСОБА_8 вступив на навчання до «Харківського фахового коледжу технологій та дизайну», та що йому необхідно внести оплату за навчання за перші 4 місяці.
09 серпня 2024 року близько 14 години 30 хвилин ОСОБА_7 , діючи під контролем правоохоронних органів, прибув до відділення № 149 «Акорд Банк», що розташоване за адресою: АДРЕСА_4 , та здійснив оплату за 4 місяці навчання ОСОБА_8 у «Харківському фаховому коледжі технологій та дизайну» у сумі 7880 грн.
12 серпня 2024 року ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_7 про те, що документи, які підтверджують вступ ОСОБА_8 до навчального закладу, вже готові та їх можна отримати у будь-якому поштовому відділенні ТОВ «Нова пошта». Також ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_7 , що може посприяти за грошову винагороду у розмірі 3500 доларів США у вирішенні питання щодо оформлення відстрочки від мобілізації ОСОБА_8
14 серпня 2024 року близько 16 години 00 хвилин ОСОБА_7 , діючи під контролем правоохоронного органу, прибув до відділення № 96 ТОВ «Нова Пошта», що розташоване за адресою: м. Харків, вул. Леся Курбаса, 9, де отримав документи, які підтверджують вступ ОСОБА_8 до навчального закладу.
17 серпня 2024 року ОСОБА_7 під час телефонної розмови з ОСОБА_4 надав згоду на пропозицію ОСОБА_4 у сприянні в отриманні необхідних документів для відстрочки від мобілізації громадянина ОСОБА_8 за грошову винагороду, на що ОСОБА_4 повідомив йому про те, що грошові кошти необхідно буде надати 19 серпня 2024 року, та надіслав ОСОБА_7 у месенджері «Viber» перелік документів, які необхідно надати для отримання відстрочки в РТЦК.
Після чого, не пізніше 20 серпня 2024 року, більш точний час не встановлений ОСОБА_6 погодив з ОСОБА_5 надання нею допомоги в отриманні ОСОБА_8 статусу «внутрішньо переміщеної особи» та подальшої відстрочки від мобілізації.
20 серпня 2024 року ОСОБА_4 зателефонував ОСОБА_8 та повідомив, що 21 серпня 2024 року йому необхідно прибути до заводу «Кулиничі» та надав номер мобільного телефону особи на ім`я « ОСОБА_10 »: НОМЕР_6 , яка сприятиме йому у вирішенні питання щодо отримання відстрочки від мобілізації.
21 серпня 2024 року близько 07 години 00 хвилин ОСОБА_7 разом з ОСОБА_8 , діючи під контролем правоохоронного органу, прибули до прохідної заводу «Кулиничі», де зустрілись з ОСОБА_5 , після чого ОСОБА_8 разом з ОСОБА_5 поїхали до с. Печеніги Чугуївського району Харківської області.
Того ж дня близько 09 години 30 хвилин ОСОБА_5 , перебуваючи біля будівлі Печенізької селищної ради, що розташована за адресою: АДРЕСА_5 , повідомила ОСОБА_8 , що йому необхідно отримати статус «внутрішньо переміщеної особи» та зазначила адресу для реєстрації, яку необхідно буде вказати, а саме - АДРЕСА_6 .
Того ж дня ОСОБА_8 разом з ОСОБА_5 прибули до ІНФОРМАЦІЯ_1 , що розташоване за адресою: АДРЕСА_5 , де ОСОБА_8 на підставі наданих ним документів було поставлено на військовий облік. Також ОСОБА_8 було повідомлено про те, що вирішення питання про надання відстрочки від мобілізації буде розглядати спеціальна комісія, результати розгляду будуть повідомлені пізніше.
27 серпня 2024 року близько 19 години 00 хвилин ОСОБА_6 , діючи умисно, за попередньо узгодженим групою осіб злочинним планом, зателефонував ОСОБА_8 та повідомив йому про те, що на його ім`я видана довідка про відстрочку від мобілізації, яку він у подальшому отримав у відділенні поштового оператора ТОВ «Нова Пошта».
Крім того, 20 вересня 2024 року у ОСОБА_8 в мобільному застосунку «Резерв +», авторизованому на його ім`я, на головному екрані з`явились відомості щодо Військово-облікового документу, де зазначено наступну інформацію: «Дані уточнено вчасно. Дата народження: 15.11.1986 Відстрочка до: 10.11.2024 Документ оновлено о 15:09 | 20.09.2024 Військовозобов`язаний ОСОБА_11 »
04 листопада 2024 року ОСОБА_5 та ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 114-1 КК України.
10 листопада 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 114-1 КК України.
10 листопада 2024 року на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова за місцем мешкання ОСОБА_4 , у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , проведений обшук, під час якого виявлено та вилучено: мобільний телефон марки Xiaomi Redmi Note 13 Pro, model: НОМЕР_1 ; мобільний телефон марки Iphone 7, model: MN8X2ZD/A, s/n: НОМЕР_2 , IMEI: НОМЕР_3 ; мобільний телефон марки Fly, сірого кольору, IMEI1: НОМЕР_4 ; IMEI2: НОМЕР_5 .
Прокурор вказує, що тимчасово вилучене майно являє собою матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди вчинення злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто вони відповідають критеріям ст. 98 КПК України та можуть свідчити про причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 114-1 КК України.
З урахуванням викладеного, є достатні підстави вважати, що предмети, вилучені під час проведення обшуку, відповідають вимогам ст. ст. 98, 170 КПК України з наведених вище підстав та з метою забезпечення збереження речових доказів, які мають значення для кримінального провадження, у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.
Прокурор ОСОБА_12 у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, в якій просив клопотання задовольнити.
Власник майна ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просив розглядати клопотання за його відсутності, щодо накладення арешту заперечував.
Відповідно до ст. 172 КПК України неприбуття у судове засідання викликаних осіб не перешкоджає розгляду клопотання.
Оскільки учасники кримінального провадження у судове засідання не з`явились, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання дійшов такого висновку.
Зі змісту протоколу обшуку від 10 листопада 2024 року вбачається, що 10 листопада 2024 року у період часу з 12 години 46 хвилин до 15 години 14 хвилин на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 29 жовтня 2024 року за місцем мешкання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , проведений обшук, під час якого виявлено та вилучено: мобільний телефон марки Xiaomi Redmi Note 13 Pro, model: НОМЕР_1 ; мобільний телефон марки Iphone 7, model: MN8X2ZD/A, s/n: НОМЕР_2 , IMEI: НОМЕР_3 ; мобільний телефон марки Fly, сірого кольору, IMEI1: НОМЕР_4 ; IMEI2: НОМЕР_5 .
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження.
Відповідні дані мають міститись у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з клопотанням про арешт майна.
Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Поряд з цим необхідність арешту майна зумовлюється обґрунтованою підозрою вважати, що незастосування цього заходу зумовить труднощі чи перешкоджатиме встановленню істини внаслідок того, що таке майно може бути приховане, відчужене чи пошкоджене.
Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду.
Тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку для вивчення фізичних властивостей, які мають значення для кримінального провадження, здійснюється лише у разі, якщо вони безпосередньо зазначені в ухвалі суду.
Забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.
У разі необхідності слідчий чи прокурор виготовляє за допомогою технічних, програмно-технічних засобів, апаратно-програмних комплексів копії інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, електронних комунікаційних системах, інформаційно-комунікаційних системах, комп`ютерних системах, їх невід`ємних частинах. Копіювання такої інформації здійснюється із залученням спеціаліста.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 29 жовтня 2024 року надано дозвіл на проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 , у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , з метою виявлення та вилучення засобів мобільного зв`язку, Sim-карток, що містять відомості про учасників групи, їх контакти, способи здійснення протиправної діяльності, магнітних носіїв інформації, блокнотів, чорнових записів, персональних електронно-обчислювальних машин та інших електронних приладів (комп`ютерів, ноутбуків, планшетів, жорстких дисків, флеш накопичувачів, тощо), на яких зберігається, може зберігатись, зберігалась інформація із відомостями про обставини, що встановлюються у даному кримінальному провадженні, документації щодо вступу до вищих навчальних закладів, а також щодо зняття осіб з військового обліку, банківських карток та грошових коштів, які отримані та використовуються в ході здійснення протиправної діяльності.
Зазначене свідчить про правомірність вилучення майна, яке було відшукане під час обшуку.
Прокурор, звертаючись із клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене під час обшуку майно, посилається на мету збереження цього майна як речового доказу.
Положеннями ст. 170 КПК України встановлено, що арешт з метою збереження речових доказів накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку, що тимчасово вилучене майно, на яке прокурор просить накласти арешт зберегло або може зберігати на собі сліди вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 114-1, ч. 1 ст. 358 КК України, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Отже відповідно до ст. 91 КПК України вказане майно, на яке слідчий просить накласти арешт, має важливе доказове значення в рамках цього кримінального провадження.
Згідно з ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя при задоволенні клопотання про арешт майна, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаться на інтересах інших осіб.
Слідчий суддя зауважує, що питання щодо визначення місця зберігання арештованого майна входить до дискреційних повноважень органу досудового розслідування у визначених законодавством межах та відповідно до положень Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду, затвердженої наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Державної податкової адміністрації України, Служби безпеки України, Верховного Суду України, Державної судової адміністрації України від 27 серпня 2010 року № 51/401/649/471/23/125.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 131-132, 170-173 КПК України, слідчий суддя
Накласти арешт шляхом встановлення заборони користування, розпорядження та відчуження на тимчасово вилучене під час проведення 10 листопада 2024 року обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 , у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , майно, а саме:
- мобільний телефон марки Xiaomi Redmi Note 13 Pro, model: НОМЕР_1 ;
- мобільний телефон марки Iphone 7, model: MN8X2ZD/A, s/n: НОМЕР_2 , IMEI: НОМЕР_3 ;
- мобільний телефон марки Fly, сірого кольору, IMEI1: НОМЕР_4 ; IMEI2: НОМЕР_5 .
Майно, на яке накладено арешт, зберігати у встановленому законодавством порядку.
Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, у той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1