ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 538/1670/24 Номер провадження 11-сс/814/661/24Головуючий у 1-й інстанції ОСОБА_1 Доповідач ап. інст. ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2024 року м. Полтава

Колегія суддів Полтавського апеляційного суду у складі:

головуючого суддіОСОБА_2
суддів: за участю секретаря судового засідання ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні провадження за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_6 , в інтересах ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Лохвицького районного суду Полтавської області від 30 серпня 2024 року,

в с т а н о в и л а:

Цією ухвалою скаргу ОСОБА_7 , від імені якого діє адвокат ОСОБА_6 , на бездіяльність слідчого повернуто особі, яка подала скаргу, разом із усіма доданими до неї документами.

Постановлене рішення слідчий суддя мотивував тим, що зазначену вище скаргу подано з порушенням установленого в ст.304 КПК України порядку, оскільки: кримінальні правопорушення, передбачені ч.3 ст.190, ч.1 ст.383 КК України, є нетяжкими злочинами, а не кримінальними проступками, а тому скарга щодо невнесення відомостей із ознаками цих злочинів до Єдиного реєстру досудових розслідувань є скаргою на дії посадової особи органу досудового розслідування злочинів, а саме слідчого, яким може бути слідчий лише СВ ВП № 1 Миргородського РВП ГУНП у Полтавській області (м. Гадяч), а не посадова особа (дізнавач) органу досудового розслідування кримінальних проступків, яким є ВП №2 Миргородського РВП ГУНП у Полтавській області, але вказаний вище орган слідства (СВ ВП № 1 Миргородського РВП ГУНП у Полтавській області) знаходиться поза межами територіальної юрисдикції Лохвицького районного суду Полтавської області.

В апеляційній скарзі адвокат ОСОБА_6 , в інтересах ОСОБА_7 , просить скасувати ухвалу слідчого судді Лохвицького районного суду Полтавської області від 30 серпня 2024 року та призначити новий розгляд у суді першої інстанції. Свої вимоги мотивує тим, що слідчий суддя не врахував те, що: в приміщенні ВП №2 Миргородського РВП ГУНП у Полтавській області (м. Лохвиця), де працюють слідчі, у ОСОБА_7 було прийнято заяву про вчинення кримінальних правопорушень, проте на адресу заявника не надходила відповідь щодо розгляду цієї заяви чи її направлення до ВП №1 Миргородського РВП ГУНП у Полтавській області; КПК України не передбачено вимог про дотримання правил підслідності при внесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань і надання оцінки заяві про кримінальні правопорушення на предмет її обгрунтованості, а встановлено обов`язок уповноваженої особи щодо внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінальних правопорушень; реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань є: прокурори, дізнавачі та слідчі.

Учасники провадження належним чином повідомлялись про місце, дату, час апеляційного розгляду та заявили клопотання про здійснення розгляду апеляційної скарги за їх відсутності.

Колегія суддів заслухала суддю-доповідача, перевірила матеріали провадження, обговорила доводи апеляційної скарги та дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з огляду на таке.

Відповідно до ст.404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судове рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Статтею 370 КПК України визначено, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК України. Обгрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст.94 КПК України. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Цих вимог слідчим суддею не дотримано.

Виходячи з положень п.2 ч.3 ст.407, п.3 ч.1 ст.409 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді суд апеляційної інстанції скасовує ухвалу слідчого судді та постановляє нову ухвалу з підстав істотного порушення вимог кримінального процесуального закону.

Частиною 1 ст.412 КПК України унормовано, що істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог КПК України, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

Доступ до правосуддя є одним із основоположних принципів верховенства права, гарантованим Конституцією України та законами України (ч.2 ст.55, п.8 ч.2 ст.129 Конституції України, ст.7, ч.6 ст.9, ст.24 КПК України).

Вимогами ч.2 ст.304 КПК України передбачено, що скарга повертається, якщо:

1) скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу;

2) скарга не підлягає розгляду в цьому суді;

3) скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Згідно з п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Із системного тлумачення положень ч.7 ст.100, ч.2 ст.132, ч.1 ст.184, ч.1 ст.192, ч.2 ст.199, ч.1 ст.201, ч.3 ст.244, ч.10 ст.290 КПК України, за змістом яких законодавець зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, враховуючи положення ч.6 ст.9 КПК України, вбачається, що скарга на бездіяльність слідчого на досудовому провадженні повинна розглядатись слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, бездіяльність уповноваженої особи якого оскаржується.

Як убачається з матеріалів провадження, адвокат ОСОБА_6 , в інтересах ОСОБА_7 , подала до слідчого судді скаргу на бездіяльність уповноваженої особи Відділення поліції №2 Мирогородського РВП ГУНП у Полтавській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_7 від 28 серпня 2024 року про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.190, ч.1 ст.383 КК України, й подальшого ненадання витягу з цього Реєстру.

Таким чином, оскільки орган досудового розслідування, бездіяльність уповноваженої особи якого оскаржує адвокат - Відділення поліції №2 Мирогородського РВП ГУНП у Полтавській області, знаходиться в межах територіальної юрисдикції Лохвицького районного суду Полтавської області, то слідчий суддя цього суду мав вирішити питання щодо наявності чи відсутності оскаржуваної бездіяльності вказаного органу досудового розслідування, розглянувши скаргу.

Окрім того, повертаючи скаргу, слідчий суддя не врахував правову позицію об`єднаної палати Касаційного кримінального суду, яка міститься в постанові від 24 травня 2021 року (справа №640/5023/19) КПК України не містить вимог про дотримання при внесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідування правил підслідності та вказівки на можливість не вносити відомості, якщо кримінальне правопорушення не підслідне органу.

Так, відповідно до ч.1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Тобто дізнавач є уповноваженим суб`єктом на внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань нарівні зі слідчим і прокурором.

Згідно з ч.4 ст.218 КПК України якщо під час досудового слідства буде встановлено, що особа вчинила кримінальний проступок за відсутності в її діях складу злочину, слідчий за погодженням із прокурором надсилає матеріали кримінального провадження керівнику органу дізнання з урахуванням підслідності.

Якщо при здійсненні дізнання буде встановлено, що особа вчинила злочин, дізнавач за погодженням із прокурором надсилає матеріали кримінального провадження керівнику органу досудового розслідування з урахуванням підслідності.

За таких обставин, наведені слідчим суддею висновки щодо повернення скарги є помилковими.

Допущені слідчим суддею порушення вимог кримінального процесуального закону є істотними, оскільки перешкодили слідчому судді постановити законне та обґрунтоване судове рішення, що відповідно до п.3 ч.1 ст.409 КПК України є підставою для його скасування.

Зважаючи на викладене вище та враховуючи те, що слідчим суддею розгляд скарги по суті не здійснювався, оскаржувану ухвалу належить скасувати та постановити нову ухвалу про призначення нового розгляду в суді першої інстанції, під час якого необхідно врахувати зазначене вище, перевірити доводи скаржника та постановити судове рішення, що відповідало би вимогам закону.

Отже, апеляційна скарга підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст.376, 404, 405, 407 та 422 КПК України, колегія суддів апеляційного суду,

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 , в інтересах ОСОБА_7 , задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Лохвицького районного суду Полтавської області від 30 серпня 2024 року про повернення скарги скасувати та постановити нову ухвалу, якою призначити новий розгляд у суді першої інстанції.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

С у д д і:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4