Справа №463/9708/24
Провадження №1-кс/463/8175/24
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

16 жовтня 2024 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Галицької окружної прокуратури м. Львова ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави до підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Львів, громадянина України, українця, не судимого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 ГУ НП у Львівській області, як сторона кримінального провадження, звернувся з клопотанням, погодженим з прокурором Галицької окружної прокуратури м. Львова, до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначення розміру застави в розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України у незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту та незаконному збуті особливо небезпечних психотропних речовин, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, за обставин викладених в письмовому повідомленні про підозру, яке долучено до матеріалів клопотання.

Зокрема, ОСОБА_5 , маючи умисел на незаконне збагачення шляхом незаконного придбання, зберігання з метою збуту та незаконний збут психотропних речовин, діючи за попередньою змовою групою осіб з невстановленою досудовим слідством особою, в порушення вимог Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори», діючи на виконання вказівки невстановленої досудовим розслідуванням особою, вчинив незаконне придбання, зберігання з метою збуту та незаконний збут особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - «PVP», масою 1,7653 грама за ціною 5000 (п`ять тисяч) гривень, ОСОБА_7 (анкетні дані відносно якого змінено), за наступних обставин.

Так, 12.04.2024 приблизно о 13:46год. ОСОБА_7 (анкетні дані відносно якого змінено) здійснив телефонний дзвінок із номеру оператора мобільного зв`язку НОМЕР_1 на номер оператора мобільного зв`язку НОМЕР_2 , яким користується невстановлена досудовим розслідуванням особа, та домовився з нею про купівлю особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - «PVP», у кількості 5 (п`ять) грам за ціною 5000 (п`ять тисяч) гривень.

В подальшому невстановлена досудовим розслідуванням особа повідомила ОСОБА_7 (анкетні дані відносно якого змінено) про необхідність перерахунку коштів в сумі 5000 (п`ять тисяч) гривень на банківську картку № НОМЕР_3 , яка видана на ім`я та перебувала у фактичному користуванні ОСОБА_5 .

Приблизно о 14:58год. 12.04.2024 ОСОБА_7 (анкетні дані відносно якого змінено), використовуючи платіжний термінал самообслуговування «EasyPay», що знаходиться за адресою: м.Львів, вул.Любінська, 94, перерахував на попередньо наданий невстановленою досудовим розслідуванням особою номер банківської картки № НОМЕР_3 , яка видана на ім`я та перебувала у фактичному користуванні ОСОБА_5 , грошові кошти в сумі 5000 (п`ять тисяч) гривень, про що повідомив останню.

Так, невстановлена досудовим розслідуванням особа 12.04.2024 приблизно о 15:33год. з номеру оператора мобільного зв`язку НОМЕР_2 зателефонувала ОСОБА_5 , який користується номером оператора мобільного зв`язку НОМЕР_4 , та надала вказівку зробити «закладку» особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - «PVP», після чого ОСОБА_5 12.04.2024 в період часу з 15:33год. до 16:00год., більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено, зробив «закладку» (збут) особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - «PVP», яку він незаконно придбав та зберігав при собі за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, поблизу будинку АДРЕСА_2 , за координатами 49.8226182, НОМЕР_5 , та надіслав невстановленій досудовим розслідуванням особі повідомлення із зображенням місцевості та координатами місцезнаходження вказаної «закладки».

Надалі, 12.04.2024 близько 16:00год. невстановлена досудовим розслідуванням особа, використовуючи додаток «Messenger», надіслала ОСОБА_7 (анкетні дані відносно якого змінено) повідомлення із координатами НОМЕР_6 , НОМЕР_5 та зображенням місцевості, де ОСОБА_5 для нього було зроблено «закладку» з вмістом особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - «PVP».

В подальшому, 12.04.2024 приблизно о 16:33год. ОСОБА_7 (анкетні дані відносно якого змінено), перебуваючи поблизу будинку АДРЕСА_2 , за координатами 49.8226182, НОМЕР_5 , біля огорожі із металопрофілю забрав «закладку» - згорток, в якому знаходився поліетиленовий пакет з ознаками термічної дії, із вмістом кристалічної речовини фіолетового кольору, яка є «PVP», що відноситься до особливо небезпечних психотропних речовин, обіг яких заборонено, масою 1,7653 грам, та яку було вилучено працівниками поліції 12.04.2024 в період часу з 16:50год. до 17:00год. в ході проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_3 .

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав. Додатково пояснив, що на сьогоднішній день існує обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення, яке належить до категорії тяжких та за яке передбачено покарання до 10 років позбавлення волі з конфіскацією майна. Обгрунтованість підозри, на думку прокурора, стверджується зібраними по справі доказами та повністю відповідає вимогам чинного законодавства та вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості» та «розумності». Вважає, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України для застосування вказаного виду запобіжного заходу, а саме: є достатні підстави, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки за вчинений злочин передбачена відповідальність у вигляді позбавлення волі до 10 років позбавлення волі з конфіскацією майна, і це вже само по собі є підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Крім того, прокурор вважає, що підозрюваний залишаючись на свободі може впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити свою протиправну діяльність. Є працездатною особою, ніде не працює, у нього відсутні міцні соціальні зв`язки, тяжкими захворюваннями не страждає, а відтак відсутні підстави, які б перешкоджали застосуванню до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. На думку прокурора, жоден інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Захисник в судовому засіданні проти застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечив з підстав відсутності обгрунтованої підозри та ризиків, передбачених ст.177 КПК України, в діях підозрюваного, про що також подано письмові заперечення на клопотання, які судом оглянуто та долучено до матеріалів справи. У зв`язку із цим просила застосувавати до такого запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з визначенням часу. Крім того, зазначила, що у підозрюваного є міцні соціальні зв`язки та останній страждає на напади епіліптичного характеру.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника. Жодних інших пояснень суду не надав.

Заслухавши учасників процесу, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання слідчого за погодженням з прокурором підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до матеріалів клопотання у провадженні слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 ГУНП у Львівській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.03.2024 за №0001058, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307 КК України.

14 жовтня 2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307 КК України.

На виконання вимог положень ч.1 ст.194 КПК України судом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України. Зокрема обґрунтованість підозри стверджується зібраними доказами у матеріалах кримінального провадження, а саме: Протоколом про результатом контролю за вчиненням злочину від 15.04.2024; Протоколом огляду місця події від 12.04.2024; Протоколом допиту свідка ОСОБА_7 ; Протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; Протокол про здійснення негласної слідчої (розшукової) дії; Висновок експерта за результатами експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів: №CE-19/114-24/8773-НЗПРАП від 23.04.2024; Протокол огляду DVD-R диску на якому міститься інформація тимчасового доступу до речей і документів від 15.08.2024; Відповідь на запит № НОМЕР_7 від ТзОВ «У-ВІНГС»; Висновок експерта за результатами проведення криміналістичної експертизи відео звукозапису №3165-Е від 02.09.2024, та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності;

Оцінюючи наведені слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні ризики, передбачені ст.177 КПК України, суд вважає, що обґрунтовано доведеним є наявність в діях підозрюваного ризиків передбачених ст.177 КПК України: може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків, та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити про наступне. У відповідності до рекомендацій, наданих Верховним Судом у Листі від 03 березня 2022 року № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», запровадження воєнного стану та збройна агресія щодо України самі по собі є ризиками, які мають враховувати суди при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу. Зазначена позиція попередньо була висловлена і Радою суддів України в рекомендаціях щодо роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених 02 березня 2022 року. А тому надані рекомендації слідчий суддя також враховує при вирішенні даної справи.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою суд виходить з того, що останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке належить до категорії тяжких та за яке передбачено покарання у вигляді до 10 років позбавлення волі з конфіскацією майна. Крім того, кримінальне правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 вчинено в умовах воєнного стану, запровадженого у зв`язку із широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти Української Держави та Українського Народу та спрямоване на грубе порушення суспільних відносин у сфері обігу наркотичних засобів. Вказані обставини в своїй сукупності підтверджують, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, є працездатною особою, тяжкими захворюваннями не страждає, а відтак відсутні підстави, які б перешкоджали застосуванню до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Жоден інший більш м`який запобіжний захід, на думку суду, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, а тому покликання представників органу досудового розслідування та органу прокуратури в цій частині суд вважає обгрунтованими та належно вмотивованими.

Тому з урахуванням обставин справи та долучених до матеріалів клопотання письмових документів, враховуючи тяжкість вчиненого злочину та час його вчинення (в умовах воєнного стану), суд вважає виправданим та обґрунтованим клопотання прокурора про застосування до підозрюваного найжорсткішого за своєю суттю запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у зв`язку з наявністю обґрунтованої підозри та з метою уникнення ризиків.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів суд вважає за необхідне визначити у відповідності до п.2 ч.5 ст.182 КПК України підозрюваному відповідний розмір застави.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує положення ч.4,5 ст.182 КПК України, а також відповідні висновки ЄСПЛ, надані при розгляді справи «Істоміна проти України».

Так, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави визначається у таких межах: 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

Так, у рішенні від 13.01.2022 у справі «Істоміна проти України» ЄСПЛ зауважив, що відповідно до ч.4 ст.182 КПК слідчий суддя визначає розмір застави «з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цьогокодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього». Далі Суд зазначив, що застава має на меті не гарантування відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи в судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватися залежно від особи, про яку йдеться, з урахуванням її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду. В ЄСПЛ наголосили, що суд повинен так само обережно й ретельно розглядати питання про застосування застави, як і вирішувати, чи є необхідним продовження тримання особи під вартою. Сума шкоди може бути одним з факторів, що виправдовує вищий розмір застави, але лише в поєднанні з іншими критеріями серйозністю злочину, ризику втечі та ін.

Відповідно до рішення від 27.06.1968 у справі «Ноймайстер проти Австрії» ЄСПЛ вказав, що як сума гарантії, передбачена п. 3 ст. 5 Конвенції повинна бути оціненою переважно стосовно обвинуваченого і його активів, а не можливих розмірів збитків. Так, намагання прив`язати суму гарантії від затриманої особи виключно до суми збитку приписуваного йому, не відповідає ст. 5 (3) Конвенції. Гарантії, передбачені цією статтею призначені не для відшкодування збитків, а скоріше для забезпечення присутності звинуваченого на слуханні. Тож її сума повинна бути встановлена в основному шляхом посилання на нього, його активи і його відносини з особами, які повинні надати заставу, іншими словами, перспектива втрати застави чи дій проти гарантів у разі його неявки до суду буде виступати в якості достатнього стримуючого фактора, щоб розсіяти будь-яке бажання з його боку переховуватись від правосуддя.

З урахуванням наведеного вище, слідчий суддя визначаючи підозрюваному розмір застави вважає, що така має бути співмірною із матеріальним становищем особи та вчиненим ним діянням, а також наслідками, які воно спричинило чи могло спричинити, а тому суд враховуючи обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , його майновий та сімейний стан, стан здоров`я, інші дані про його особу та ризики, передбачені ст.177 КПК України, які суд вважає обґрунтованими та доведеними, а тому вважає за доцільне визначити підозрюваному заставу в розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 181 680,00 грн. з покладенням на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись вимогами статей 177, 178, 182, 183, 186, 194, 196, 197, 395 КПК України, -

постановив:

Клопотання слідчого слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Галицької окружної прокуратури м. Львова ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави до підозрюваного ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№19)».

Строк дії ухвали становить шістдесят днів, а саме: з моменту проголошення ухвали 16.10.2024 року до 14.12.2024 року включно (в межах строків досудового розслідування).

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі 60 (шістдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 181 680,00 грн. (сто вісімдесят одна тисяча шістсот вісімдесят гривень нуль копійок).

У випадку внесення вказаного розміру застави, на відповідний рахунок ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільняється з-під варти в порядку визначеному ч. 4 ст. 202 КПК України.

У випадку звільнення з-під варти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , покладаються такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження.

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1