Справа № 756/9808/24
Номер провадження № 1-кс/756/1870/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2024 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 15 Оболонського районного суду міста Києва клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 15.05.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001603, про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, громадянина України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого,

підозрюваного у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України,

УСТАНОВИВ:

05.08.2024 до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання старшого слідчого СВ Оболонського УП ГУНП в місті Києві ОСОБА_6 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 15.05.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001603, про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Дане клопотання погоджено прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 ..

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 14.05.2024, близько 15:36 год., ОСОБА_4 , перебуваючи за адресою: м. Київ, Оболонська набережна, 15, біля корпусу №1, біля салону краси «Luxor», побачив велосипед марки «Crosser Gravel NORD 28», рама 19 , 2021 (14S) сіро-синього кольору, який був прикріплений велосипедним замком та належить ОСОБА_7 . Маючи умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, в умовах воєнного стану та реалізуючи його, ОСОБА_4 , діючи таємно, впевнившись, що за його діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає, підійшов до вказаного велосипеду та за допомогою невстановленого предмету, перекусив велосипедний замок, після чого, сів на велосипед та з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд. Внаслідок вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_4 спричинив ОСОБА_7 майнову шкоду у розмірі 6 600 гривень.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що 20.06.2024, близько 12:40 год., ОСОБА_4 , перебуваючи за адресою: м. Київ, Оболонська набережна, 19, к. 1 , біля приватної школи «Leader Ship» побачив припаркований електросамокат "Like.Bike One" (White) 270 Wh, білого кольору, який не був прикріплений замком та належить малолітній ОСОБА_8 . Маючи умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, в умовах воєнного стану та реалізуючи його, ОСОБА_4 , діючи таємно, впевнившись, що за його діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає, підійшов до вказаного електросамокату, взяв його руками та з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд. Внаслідок вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_4 , спричинив малолітній ОСОБА_8 , майнову шкоду у розмірі 12 015 гривень 50 копійок.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що 01.07.2024, близько 12:32 год., ОСОБА_4 , перебуваючи за адресою: м. Київ, просп. В. Івасюка, 4А , біля супермаркету «Новус», де побачив припаркований на велопарковці велосипед марки «Pride Stella 6.1» XS, бордового кольору, який не був прикріплений велосипедним замком та належить малолітній ОСОБА_9 . Маючи умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, в умовах воєнного стану та реалізуючи його, ОСОБА_4 , діючи таємно, впевнившись, що за його діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає, підійшов до вказаного велосипеду, сів на нього та з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд. Внаслідок вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 спричинив малолітній ОСОБА_9 майнову шкоду у розмірі 12 853 гривні.

Орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що 13.06.2024, близько 01:00 год., ОСОБА_4 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_4 , побачивши відчинені двері до під`їзду №24, зайшов до вказаного під`їзду та піднявся на 1-й поверх, де через вікно вхідних дверей до коридору загального користування, побачив два велосипеди, а саме: велосипед марки «Fort spectrum 29» сірого кольору та велосипед марки «Scott sawtooth» рожевого кольору, які належать ОСОБА_10 . Маючи умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднаного з проникненням до приміщення, вчиненого повторно, в умовах воєнного стану та реалізуючи його, ОСОБА_4 , за допомогою заздалегідь підготовленого інструменту, а саме універсального розсувного гайкового ключа, вибив замок вхідних дверей до коридору загального користування, проник до вказаного приміщення, де діючи таємно, впевнившись, що за його діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає, взяв вказані велосипеди та з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд. Внаслідок вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_4 , спричинив ОСОБА_10 , майнову шкоду на загальну суму 13 424 гривні.

Орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), поєднаного із проникненням до приміщення, вчиненого повторно, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_4 , відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявності ризиків, передбачених пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема можливість ОСОБА_4 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, учинити інше кримінальне правопорушення.

У зв`язку з чим у клопотанні слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів із визначенням розміру застави.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання та доводи, що його обґрунтовують, при цьому не заперечувала щодо відомостей, які наведені захисником та підозрюваним, які характеризують особистість підозрюваного.

Крім того, на виконання вимог ст. 194 КПК України, в обґрунтування застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , прокурор посилається на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Зокрема, на думку прокурора, про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить те що ОСОБА_4 , може переховуватись від органів досудового розслідування та в подальшому суду є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за кримінальні правопорушення, у яких він підозрюється, може навмисно переховуватись від органів досудового розслідування та в подальшому суду, з метою уникнення відповідальності.

Про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить той факт, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що підозрюваний, вчинив вказані кримінальні правопорушення в умовах воєнного стану, що підсилює суспільну небезпеку підозрюваного. Крім, підозрюваний ОСОБА_4 схильний до вчинення кримінальних правопорушень, що підтверджується тим, що підозрюваний раніше неодноразово судимий, за вчинення майнових злочинів, 05.06.2020, Голосіївським районним судом м. Києва, за ч. 2 ст. 185 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком 2 роки, із застосуванням ч. 4 ст. 70 КК України, визначено остаточне покарання у виді позбавлення волі на строк 6 років 1 місяць. 12.04.2024 звільнений з ДУ «Коростенська виправна колонія (№71)» по відбуттю покарання. Після звільнення, ОСОБА_4 , на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зроби та продовжує вчиняти нові кримінальні правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора, або застосувати інший більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою. Просив застосувати більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання слідчого, просиву його задоволенні відмовити, або застосувати інший більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, а саме цілодобовий домашній арешт. Вислухавши клопотання прокурора, думку захисника та підозрюваного, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що в провадженні Оболонського УП ГУНП в місті Києві перебуває кримінального провадження, внесеного 15.05.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001603, за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

21.08.2024 слідчим суддею Оболонського районного суду м.Києва надано дозвіл на затримання з метою приводу для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 ..

12.09.2024 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України, 28.05.2024 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, у рамках зазначеного кримінального провадження.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_11 органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано такі докази:

- Протокол прийняття заяви від 14.05.2024;

- Протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від 15.05.2024;

- Протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 05.06.2024;

- Протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_12 від 05.06.2024;

- Протокол огляду предмета від 06.06.2024;

- Протокол прийняття заяви від 13.06.2024;

- Протокол допиту потерпілого ОСОБА_10 від 14.06.2024;

- Протокол огляду місця події від 14.06.2024;

- Протокол огляду речей від 17.06.2024;

- Протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 17.06.2024;

- Протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_13 ;

- Висновк експерта №СЕ-19/111-24/36660-ТР від 26.06.2024;

- Протокол прийняття заяви від 20.06.2024;

- Протокол огляду місця події від 20.06.2024;

- Протокол допиту свідка ОСОБА_14 від 21.06.2024;

- Протокол прийняття заяви від 01.07.2024;

- Протокол допиту свідка ОСОБА_15 від 02.07.2024;

- Протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 11.07.2024;

- Протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_12 від 11.07.2024;

- Протокол огляду предмету від 10.07.2024;

- Протокол огляду предмету від 12.07.2024.

Отже, дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_4 в інкримінованому злочині, тобто можливості того, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальні правопорушення, передбачені ч. 4 ст. 185 КК України - таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, в умовах воєнного стану та таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднаного із проникненням до приміщення, вчиненого повторно, в умовах воєнного стану.

При цьому, суд ураховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у п. 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, CampbellandHartley v. theUnitedKingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як видно з пояснень прокурора в судовому засіданні, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування запобіжного заходу ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, а саме можливість ОСОБА_4 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, обставини, які суд уважає доведеними в якості обґрунтованості підозри, беручи до уваги пояснення підозрюваного, захисника, а також особистість ОСОБА_4 , суд погоджується з тим, що на даний час наявним є ризик того, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він раніше неодноразово судимий, за вчинення майнових злочинів, після звільнення з місць позбавлення волі на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зроби та продовжує вчиняти нові кримінальні правопорушення, що дає підстави вважати, що існує ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Однак, суд не погоджується з існуванням ризиків передбачених пунктом 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, з наступних підстав.

Так, в обґрунтування ризику можливості переховування від органу досудового розслідування чи суду, прокурор фактично посилається лише на тяжкість покарання. Між тим, указані обставини суд не може оцінювати в якості ризику, бо ця обставина повинна бути оцінена судом лише відповідно до ст. 178 КПК України, тобто як додаткові відомості, які посилюють існування певних ризиків.

Але ж тяжкість покарання сама по собі не може бути ризиком. Бо суд зауважує, що в розумінні рішень ЕСПЛ у справах «Becciev v. Moldova», «Свершов проти України», «Єлоєв проти України») неодноразово наголошувалось, що тяжкість злочину, в якому обґрунтовано підозрюється особа, має суттєве значення, однак не може бути єдиною підставою для тримання особи під вартою. Крім того, суд вважає доречним взяти до уваги пункт 21 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Подвезько проти України» (Заява № 74297/11), де суд також встановлював, що пункт 3 статті 5 Конвенції вимагає надання переконливого обґрунтування органами влади будь-якого періоду тримання під вартою, незалежно від того, наскільки коротким він є. Аргументи «за» і «проти» звільнення (з-під варти), включаючи ризик того, що обвинувачений може перешкоджати належному провадженню у справі, не повинні оцінюватись абстрактно (in abstracto), але мають підтверджуватися фактичними даними. Ризик того, що обвинувачений може переховуватися, не може оцінюватися виключно на підставі ступеня тяжкості можливого покарання. Він має оцінюватися з урахуванням ряду інших відповідних факторів, які можуть або підтвердити існування небезпеки переховування, або довести, що така можливість є настільки незначною, що може не виправдати досудове тримання під вартою (див. рішення від 4 жовтня 2005 року у справі «Бекчієв проти Молдови» (Becciev v. Moldova), заява № 9190/03, пункти 56 і 59, з подальшими посиланнями).

Наведена позиція Європейського суду з прав людини свідчить про те, що взагалі будь-які ризики не повинні оцінюватись абстрактно (in abstracto), та мають підтверджуватися фактичними даними. Отже, сама по собі тяжкість покарання ще не свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а інших мотивувань прокурором в обґрунтування цього ризику.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наведені, на думку суду, обставини свідчать у судовому засіданні прокурор довів обставини, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачених п. 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як - тримання під вартою (п. 5, ч. 1 ст. 177 КПК України), який є винятковим запобіжним заходом, і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків.

Установлені у судовому засіданні обставини свідчать про те, що застосування до підозрюваного ОСОБА_4 лише такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою є, наразі, необхідним для запобігання встановленому у судовому засіданні ризику, як встановлено і неможливість застосування іншого, більш м`якого, запобіжного заходу. А отже, у відношенні ОСОБА_4 підлягає застосуванню запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Отже, клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 15.05.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001603, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, підлягає задоволенню.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами 3 або 4 ст. 183 цього Кодексу підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, врахувавши положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено, що прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2024 року для працездатних осіб складає 3024 гривень.

За таких обставин, враховуючи майновий стан підозрюваного та встановлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 визначити заставу у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 90 720 грн., яку підозрюваний має право у будь-який момент внести на спеціальний рахунок у порядку, визначеному КМУ, після чого може бути звільнений з-під варти та на нього можуть бути покладені обов`язки, передбачені в ст. 194 КПК України і буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. На переконання слідчого судді, застава у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб здатна забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків.

При цьому, судом також перевірено, що підозрюваному ОСОБА_4 31.07.2024 було відповідно до вимог ст. 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, що свідчить про відсутність порушень прав ОСОБА_4 .. Судом також перевірено, що підозрюваного ОСОБА_4 12.09.2024 затримали в порядку ст. 190, 209 КПК України, а під час розгляду клопотання не було встановлено порушень прав підозрюваного, чи можливих застосувань незаконних засобів чи впливу при затриманні, або в процесі доставки до слідчого судді.

Судом також встановлено, що постановою слідчого від 16.08.2024 зупинено досудове розслідування кримінального провадження внесеного 15.05.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001603 на підставі п.2 ч.1 ст.280 КПК України, до встановлення місця знаходження підозрюваного та оголошено підозрюваного ОСОБА_4 в розшук. Постановою слідчого від 11.09.2024 досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні відновлено, ОСОБА_4 затримано. Відповідно до ч.5 ст.219 КПК України строк із дня винесення постанови про зупинення кримінального провадження до винесення постанови про відновлення кримінального провадження , не включається у строки, передбачені цією статтею, крім дня прийняття відповідної постанови.

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 190, 193-197, 206, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 15.05.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001603, про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 (шістдесят) днів запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, починаючи з моменту затримання - 11.09.2024, але в межах строку досудового розслідування кримінального провадження.

Установити ОСОБА_4 заставу в розмірі 30 (тридцять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 90 720 (дев`яносто тисяч сімсот двадцять) грн. 00 коп., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (одержувач - ТУ ДСА України в м. Києві, ЄДРПОУ - 26268059, банк одержувача - Держказначейська служба України м. Київ, МФО - 820172, рахунок UA1012089, призначення платежу: застава № ухвали суду, П.І.Б. платника застави. ЄДРПОУ суду - 02896785).

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_4 з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд в залежності від стадії кримінального провадження.

З моменту звільнення ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 зобов`язання з`являтися за першим викликом до слідчого, прокурора чи суду, у залежності від стадії кримінального провадження, а також обов`язки строком на два місяці з моменту звільнення:

- не відлучатися із м.Києва, без дозволу слідчого або суду відповідно до стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд відповідно до стадії кримінального провадження про зміну свого місця проживання, роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками в даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у разі їх наявності.

У разі невиконання перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовуються у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, а останнім днем строку дії ухвали є 26.10.2024.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1