Справа № 645/5357/24
Провадження № 1-кс/645/1326/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2024 р. м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000377 від 07.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,

в с т а н о в и в:

До суду надійшло клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000377 від 07.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, а саме: на 2 (дві) пігулки білого кольору які в подальшому було вилучено та поміщено до сейф-пакету ІСR 079732 та опечатано під час огляду місця події 07.09.2024 року за адресою: АДРЕСА_1 , у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що 07.09.2024 року до ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби 102" про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , працівниками СКП ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області під час відпрацювання території Немишлянського району м. Харкова було виявлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мав при собі речовину ззовні схожу на наркотичну.

Даний факт зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі "Інформаційний портал Національної поліції України" за № 12585 від 07.09.2024. 07.09.2024 в період часу з 10:32 по 10:36 годин за адресою: АДРЕСА_1 , дізнавачем СД ВП№2 ХРУП№2 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 був проведений огляд місця події, в ході якого на місці було виявлено гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який повідомив що має при собі наркотичну речовину, зі слів останнього метадон. ОСОБА_4 , добровільно надав працівникам поліції: 2 (дві) пігулки білого кольору які він тримав у своїй руці.

07.09.2024 СД ВП№2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області відомості за вказаним фактом внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000377 від 07.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

07.09.2024 дізнавачем СД ВП№2 ХРУП№2 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 була винесена постанова про визнання речовим доказом вилучених в ході огляду місця події від 07.09.2024 року - 2 (двох) пігулок білого кольору які в подальшому було вилучено та поміщено до сейф- пакету ІСR 079732 та опечатано.

Прокурор зазначила, що необхідність накладення арешту на виявлені та вилучені в ході огляду місця події речі обумовлена подальшим призначенням відповідних судових експертиз по виявленим та вилученим речам, з метою встановлення особи, яка може бути причетна або вчинила вказане кримінальне правопорушення.

Прокурор та слідчий у судове засідання не з`явилися, надали заяви, якими підтримали клопотання в повному обсязі, просили суд його задовольнити та розглянути клопотання за їх відсутності.

Власник майна в судове засідання не з`явився.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання за відсутністю прокурора та власника майна.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання документи, якими прокурор обґрунтовує свою вимогу, матеріали справи за клопотанням про арешт майна, встановив наступне.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Судом встановлено, що в провадженні СД ВП№2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області знаходяться матеріали досудового розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000377 від 07.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

07.09.2024 в період часу з 10:32 по 10:36 годин за адресою: АДРЕСА_1 , дізнавачем СД ВП №2 ХРУП№2 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 був проведений огляд місця події, в ході якого на місці було виявлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який добровільно надав працівникам поліції 2 (дві) пігулки білого кольору.

Постановою дізнавача СД ВП№ 2 ХРУП№2 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 від 07.09.2024 вказане вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні кримінальному провадженні за № 0000377 від 07.09.2024 та після проведення відповідних експертиз, визначено місцем зберігання речового доказу -камеру схову УЛМТЗ ГУНП в Харківській області.

Клопотання слідчого надійшло до канцелярії суду 09.09.2024.

Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна, передбачені ч. 5 ст. 171 КПК України, слідчим не порушені.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

За ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Крім того, одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога юридичної визначеності, згідно якої у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто «остаточності» рішення суду у спірних правовідносинах.

В межах розгляду цього клопотання, слідчим суддею не встановлено допущення органами досудового розслідування істотних порушень прав людини і основоположних свобод, які б давали підстави для відмови у накладені арешту на вилучене майно під час огляду.

При цьому слідчий суддя звертає увагу на те, що власники або володільці майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково (ч. 1 ст. 174 КПК).

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000377 від 07.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України задовольнити.

Накласти арешт на 2 (дві) пігулки білого кольору, які в подальшому було вилучено та поміщено до сейф-пакету ІСR 079732 та опечатано під час огляду місця події 07.09.2024 року за адресою: АДРЕСА_1 , у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Майно, на яке накладено арешт, зберігати відповідно до порядку, визначеному постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Визначити місцем зберігання - камеру схову речових доказів УЛМТЗ ГУНП в Харківській області.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1