Справа № 495/9517/24
Провадження № 1-кс/513/112/24
Саратський районний суд Одеської області

У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2024 року Слідчий суддя Саратського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , ознайомившись зі скаргою ОСОБА_2 , який діє в інтересах Громадської організації «Боротьба з нечистою силою», на бездіяльність уповноваженої особи Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, в порядку ст. 303 КПК України, -

у с т а н о в и в:

До слідчого судді Саратського районного суду Одеської області надійшла скарга ОСОБА_2 , який діє в інтересах Громадської організації «Боротьба з нечистою силою», на бездіяльність уповноваженої особи Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, в порядку ст. 303 КПК України.

Перевіривши скаргу слідчий суддя дійшов до таких висновків.

Згідно ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Так, порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 КПК України.

Зі скарги вбачається, що остання подана ОСОБА_2 , як головою Громадської організації «Боротьба з нечистою силою».

При цьому, згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України право на оскарження даного виду бездіяльності має заявник, потерпілий, його представник чи законний представник, підозрюваний, його захисником чи законним представник, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ст. 60 КПК України заявником є фізична або юридична особа, яка звернулася із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування, і не є потерпілим.

Оскільки КПК не містить положень щодо представника заявника, який у даному випадку є юридичною особою, слід враховувати норми ст.131-2 Конституції України щодо належного представництва особи в суді, оскільки вони є складовою частиною забезпечення ефективного захисту процесуальних прав кваліфікованою особою, функціонування системи правосуддя та відповідають гарантованому статтею 59 Конституції України праву на професійну правничу допомогу.

Наведені положення не позбавляють осіб їх права на самопредставництво, здійснюване для юридичних осіб їх органами, що діють у межах повноважень, наданих їм законодавством чи статутом.

Відповідно до ч.1, 3 ст.92 ЦК юридична особа набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону. Орган або особа, яка відповідно до установчих документів юридичної особи чи закону виступає від її імені, а також яка є членом колегіального виконавчого органу юридичної особи, з моменту її вступу на посаду набуває обов`язків щодо такої юридичної особи, зокрема зобов`язана діяти виключно в інтересах юридичної особи, добросовісно і розумно, у межах повноважень, наданих статутом юридичної особи і законодавством, і у спосіб, який, на її добросовісне переконання, сприятиме досягненню мети діяльності юридичної особи, у тому числі уникаючи конфлікту інтересів.

Скарга подана від імені Громадської організації «Боротьба з нечистою силою», за підписом голови громадської організації ОСОБА_2 . Заяву про кримінальне правопорушення подано ОСОБА_2 як головою громадської організації «Боротьба з нечистою силою».

Разом з тим, положення КПК, у тому числі відображені у ст.58, 63, 64-1, 64-2, в їх системному зв`язку, вказують, що представником юридичної особи може бути її керівник, інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи за довіреністю, а також особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні.

Повноваження такого представника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: 1) документами, передбаченими ст.50 КПК, - якщо представником є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні; 2) копією установчих документів юридичної особи - якщо представником є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа; 3) довіреністю - якщо представником є працівник юридичної особи.

Тобто, процесуальний документ може бути поданий та/або підписаний як безпосередньо особою, яка подає скаргу, так і її представником. У разі, якщо із скаргою звертається керівник юридичної особи (директор) повноваження останнього підтверджуються статутом та/або випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Однак, на підтвердження своїх повноважень, як голови Громадської організації «Боротьба з нечистою силою» не надано жодних документів.

Отже, у слідчого судді відсутні підстави вважати, що скарга подала особа, яка має право подавати скаргу.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов до висновку, що подану скаргу слід повернути особі, яка її подала.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 24, 42, 303, 304 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Скаргу ОСОБА_2 в інтересах Громадської організації «Боротьба з нечистою силою», на бездіяльність уповноваженої особи Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, в порядку ст. 303 КПК України - повернути скаржнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Суддя ОСОБА_1