В И Р О К

Іменем України

№ 610/3098/24 № 1-кп/610/180/2024
м. Балаклія23 серпня 2024 року

Балаклійський районний суд Харківської області у складі:

головуючого: ОСОБА_1

за участю

секретаря: ОСОБА_2 ,

розглянувши у спрощеному провадженні в залі суду кримінальне провадження за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; уродженця: смт. Червоний Донець Балаклійського району Харківської області; зареєстрованого і проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ; громадянина України; з повною загальною середньою освітою; неодруженого; офіційно не працевлаштовано го; рнокпп НОМЕР_1 ; раніше судимого:

08.10.2013 Червонозаводським районним судом м. Харкова за ч. 2 ст. 307 КК України до 6 років позбавлення волі з конфіскацією майна. Від відбування покарання звільнений 22.03.2016 умовно-достроково на невідбуту його частину 01 міс 18 дн на підставі ухвали апеляційного суду Харківської області від 18.03.2016. Перебіг строку погашення судимості був перерваний вчиненням у жовтні 2016 року кримінального правопорушення, покарання за яке відбув 17.07.2020, і обчислюється заново, та вчиненням цього кримінального правопорушення,

05.04.2024 Балаклійським районним судом Харківської області за ч. 1 ст. 190 КК України до 240 годин громадських робіт. Вирок законної сили набрав 08.06.2024,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 389 КК України,

в с т а н о в и в:

Вироком Балаклійського районного суду Харківської області від 05.04.2024 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення-проступку, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України та призначено покарання - 240 годин громадських робіт.

12 червня 2024 року до Ізюмського районного відділу № 1 філії Державної установи «Центр пробації» в Харківській області надійшов на виконання вказаний вирок Балаклійського районного суду Харківської області від 05.04.2024 та на підставі п. 2 глави 1 Розділу IV «Порядку здійснення нагляду та проведення соціально-виховної роботи із засудженими до покарань, не пов`язаних з позбавленням волі», затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.01.2019 № 272/5, цього ж дня ОСОБА_3 поставлено на облік із заведенням особової справи.

Відповідно до вимог ст. 37 Кримінально-виконавчого кодексу України та гл. 1, гл. 3 Розділу VII «Порядку здійснення нагляду та проведення соціально-виховної роботи із засудженими до покарань, не пов`язаних з позбавленням волі», затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.01.2019 № 272/5, працівниками Ізюмського районного відділу № 1 філії Державної установи «Центр пробації» в Харківській області 03 липня 2024 року ОСОБА_3 під підпис роз`яснено порядок та умови відбування покарання у виді громадських робіт, наслідки їх невиконання згідно зі ст. 40 Кримінально-виконавчого кодексу України.

Того ж дня ОСОБА_3 отримав направлення № 24/1/2278-24 до підприємства комунальної власності територіальної громади Донецької селищної ради Підприємства житлово-комунального господарства «Донецьке», що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , для відбування покарання, призначеного вироком Балаклійського районного суду Харківської області від 05.04.2024, згідно якого ОСОБА_3 повинен був приступити до відпрацювання з 04 липня 2024 року.

Однак, засуджений ОСОБА_3 на відпрацювання з 04 липня 2024 року по 05 серпня 2024 року не з`явився без поважних причин, у зв`язку з чим останньому 05 серпня 2024 року винесено письмове попередження про притягнення до кримінальної відповідальності відповідно до ч. 2 ст. 389 Кримінального кодексу України.

В подальшому, незважаючи на винесене попередження, ОСОБА_3 до відбуття призначеного судом покарання не приступив.

Відтак, ОСОБА_3 , будучи належним чином ознайомленим з порядком та умовами відбування покарання, попередженим про кримінальну відповідальність за ухилення від відбування громадських робіт, в порушення вимог ст. ст. 36, 37, 40 Кримінально-виконавчого кодексу України, діючи умисно, з мотивів зневаги до судового рішення, усвідомлюючи свої дії та передбачаючи їх наслідки, маючи на меті ухилитися від відбування призначеного судом покарання у виді громадських робіт, при цьому, маючи можливість його відбувати, шляхом нез`явлення без поважних причин до підприємства комунальної власності територіальної громади Донецької селищної ради Підприємства житлово-комунального господарства «Донецьке», що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , в період з 04 липня 2024 року по 09 серпня 2024 року жодного разу не виконав покладеного на нього обов`язку, що підтверджується табелями та графіками виходу на роботу, злісно і навмисно ухилився від відбуття призначеного судом покарання у виді громадських робіт, порушивши встановлений законодавством порядок та умови відбуття покарання, залишивши невідпрацьованими 240 годин громадських робіт.

Відповідно до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення класифікується як кримінальний проступок.

За правилом ч. 2 ст. 381 КПК України суд розглядає обвинувальний акт щодо вчинення кримінального проступку без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження, якщо обвинувачений не оспорює встановлені під час дізнання обставини і згоден з розглядом обвинувального акті за його відсутності.

До обвинувального акта з клопотанням про його розгляд у спрощеному провадженні додані:

1) письмова заява підозрюваного, складена в присутності захисника, щодо беззаперечного визнання своєї винуватості, згоди із встановленими досудовим розслідуванням обставинами, ознайомлення з обмеженням права апеляційного оскарження згідно з ч. 2 ст. 302 КПК України та згоди з розглядом обвинувального акта у спрощеному провадженні;

3) матеріали досудового розслідування, у тому числі документи, які засвідчують беззаперечне визнання підозрюваним своєї винуватості.

Суд кваліфікує дії обвинуваченого за:

ч. 2 ст. 389 КК України, як

ухилення засудженого від відбування покарання у виді громадських чи виправних робіт.

Обвинувачений: раніше судимий; за місцем проживання характеризується посередньо; не перебуває на обліках психіатра, органі з питань пробації, перебуває на обліку у нарколога; офіційно не працевлаштований; неодружений.

Відсутні обставини, що пом 'якшують та/або обтяжують покарання.

Активне сприяння розкриттю злочину означає надання особою допомоги у встановленні таких обставин справи, які невідомі органу досудового розслідування.

Натомість у цьому провадженні таких невідомих обставин обвинувачений не повідомив, вчинене кримінальне правопорушення підтверджується, зокрема, достатніми документами та показаннями.

За усталеною правозастосовною практикою щире каяття є відвертою негативною оцінкою винуватою особою своєї протиправної поведінки. Йому притаманне не просто формальне визнання винуватим тих обставин, які ставляться в провину, та своєї винуватості, а дійсне засудження свого вчинку, готовність змінити спосіб життя і не вчиняти нових правопорушень, яке характеризує поведінку винуватого з позицій її внутрішньої переорієнтації, критичну оцінку своєї протиправної поведінки, її осуд та бажання залагодити провину, і це має підтверджуватися конкретними діями, спрямованими на виправлення зумовленої кримінальним правопорушенням ситуації. Якщо особа сприяє розкриттю вчиненого нею злочину (викриває співучасників, видає знаряддя та засоби вчинення злочину, видає або допомагає у розшуку майна здобутого злочинним шляхом, надає інші докази тощо), добровільно відшкодовує завдані збитки або усуває завдану шкоду, такі дії об`єктивно підтверджують щире каяття особи. Факт щирого каяття особи у вчиненні злочину повинен знайти своє відображення в матеріалах кримінального провадження.

Однак матеріали справи таких даних не містять і судовим розглядом вони також не встановлені, зазначення обвинуваченим про його щире каяття таким не є, носить формальний вигляд, має метою пом`якшення покарання.

Згідно з ч. 2 ст. 50 КК України покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засуджених, а також запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень як засудженими, так і іншими особами. Покарання не має на меті завдати фізичних страждань або принизити людську гідність.

Відповідно до ст. 65 КК України при призначенні покарання суд повинен врахувати ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особу винного та обставини, що пом`якшують та обтяжують покарання.

Тобто суд, мотивуючи вид та розмір призначеного ним покарання (основного та додаткового), повинен врахувати всі обставини, які мають значення для його призначення.

Об'єктом кримінального правопорушення є правосуддя в частині встановленого порядку виконання вироків суду.

Визначаючи вид та розмір покарання суд також виходить з того, що вчинений кримінальний проступок, який карається пробаційним наглядом на строк до трьох років або обмеженням волі на той самий строк, обвинувачений до кримінальної відповідальності притягується вже вчетверте, двічі реально відбував покарання у виді позбавлення волі, одного разу від відбування покарання був звільнений умовно-достроково (підставою для чого є переконання адміністрації ВК і суду у тому, що засуджений сумлінною поведінкою і ставленням до праці довів своє виправлення), внаслідок чого має вже значний кримінальний досвід.

Однак продовжує вчиняти нові кримінальні правопорушення, що свідчить про його виняткові зухвалість, стійку злочинну, антисоціальну спрямованість, вперте небажання безповоротно відмовитися від злочинного способу життя і стати на шлях виправлення і перевиховання, тому неможливо досягти мети покарання у виді кари, виправлення обвинуваченого та попередження нових кримінальних правопорушень покаранням у виді пробаційного нагляду, оскільки кримінальне правопорушення і сам обвинувачений за наведених обставин становлять підвищену суспільну небезпеку.

Психологічна переорієнтація обвинуваченого не відбувається, не змінюються його дотеперішні погляди та установки, він не готовий змінити своє життя і не вчиняти нових злочинів. Його поведінка у динаміці свідчить про стійкість його злочинного умислу.

Хронологія злочинної діяльності обвинуваченого вказує на те, що він не розкаявся, на нього раніше застосовані судом заходи покарання, метою якого також є і виправлення засуджених, а також запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень, засоби виправлення і ресоціалізації засуджених під час відбування покарання, не мають свого очікуваного та дієвого впливу.

Одночасно враховується конструктивна процесуальна поведінка обвинуваченого під час досудового розслідування, сприяння кримінальному провадженню, його визнавальні показання також покладені в основу обвинувачення.

На основі засад законності, справедливості, обґрунтованості та індивідуалізації покарання його необхідно призначити у виді обмеження волі, однак у мінімальному розмірі санкції.

Невідбута частина покарання у виді 240 годин громадських робіт при переведенні у покарання у виді обмеження волі із співвідношення: одному дню обмеження волі відповідають вісім годин громадських робіт, відповідає 30 дням обмеження волі.

Внаслідок того, що має місце сукупність вироків, суд вважає необхідним частково приєднати невідбуту частину покарання (10 днів з 30 днів обмеження волі), призначеного за вироком Балаклійського районного суду Харківської області від 05.04.2024, до покарання, призначеного за цим вироком,

Саме таке покарання є необхідним і достатнім в якості кари за скоєне, для виправлення та попередження нових кримінальних правопорушень, а також не буде становити «особистий надмірний тягар для особи», адже відповідатиме справедливому балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, будуть враховані інтереси усіх суб`єктів кримінально-правових відносин.

На підставі викладеного, керуючись ст. 369-378 КПК України,

у х в а л и в:

1.ОСОБА_3 визнати винуватим у пред`явленому обвинуваченні у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 389 КК України, призначивши йому покарання 1 рік обмеження волі.

2.На підставі ст. 71, 72 КК України, за сукупністю вироків, шляхом часткового приєднання невідбутої частини покарання, призначеного за вироком Балаклійського районного суду Харківської області від 05.04.2024, до покарання, призначеного за цим вироком, ОСОБА_3 визначити остаточне покарання 1 рік 10 днів обмеження волі.

Вирок, ухвалений за результатами спрощеного провадження, не може бути оскаржений в апеляційному порядку з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, недослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені досудовим розслідуванням обставини.

Вирок може бути оскаржений в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги, через Балаклійський районний суд Харківської області, протягом 30 днів з дня його проголошення.

Якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Обвинувачений має право подати клопотання про помилування, ознайомитися з журналом судового засідання і подати на нього письмові зауваження.

Суддя ОСОБА_1