Справа № 496/5535/24
Провадження № 1-кс/496/2019/24
У Х В А Л А

29 серпня 2024 року слідчий суддя Біляївського районного суду Одеської області ОСОБА_1 розглянувши клопотання Т.в.о слідчого СВ Одеського районного управління поліції №2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 про арешт майна по матеріалам досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000579 від 22.08.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 291 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Т.в.о. слідчого звернувся до суду з вказаним клопотанням в якому просив накласти арешт на електросамокат чорного кольору марки «Crosser T4», що належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Своє клопотання слідчий мотивував тим, що 21.08.2024 року до ЧЧ ОРУП №2 ГУНП в Одеській області надійшла заява ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що приблизно о 12 год. 52 хв. знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 ) останню збив ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 який рухався на електросамокаті, чим спричинив останній тілесні ушкодження, а саме: закритий перелом ДЕМ правої променевої кістки із зміщенням уламків. В подальшому було проведено огляд місця події від 21.08.2024, в ході якого було виявлено та вилучено: електросамокат чорного кольору марки «Grosser Т4», що належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 22.08.2024 року слідчим винесено мотивовану постанову про визнання речовим доказом вилученого майно, оскільки останнє вилучене майно має суттєве значення для органу досудового розслідування, оскільки є безпосереднім предметом вчинення злочину, у зв`язку з чим він звернувся до суду з вказаним клопотанням.

Ознайомившись із матеріалами клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст.8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до ч.1 ст.9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Частиною 3 ст.21 КПК України встановлено, що кожен мас право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

В той же час, відповідно до ч.2 ст.172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

У даному кримінальному провадженні електросамокат був тимчасово вилучений в порядку ст.168 КПК України 21.08.2024 року під час огляду місця події.

За таких обставин, відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний належним чином повідомити власника майна, або його представника про дату, час та місце розгляду клопотання слідчого про арешт майна.

Проте в матеріалах клопотання відсутні відомості, які дозволять здійснити належне сповіщення власника майна або його представника про дату, час та місце судового засідання з розгляду клопотання слідчого про арешт майна в межах строків, визначених ч. 1 ст. 172 КПК України для розгляду клопотання.

Суд критично ставиться до відсутності номеру телефонного зв`язку власника майна, оскільки у сучасних умовах відсутність телефону у особи свідомого віку, це виключне явище. Доказів, що особа відмовилась надати номер для зв`язку з ним, дізнавачем до клопотання не надані.

Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Крім того, відповідно до ч.ч.1,4 ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Невиконання приписів ст.172 КПК України щодо належного сповіщення про час та місце розгляду клопотання слідчого про арешт майна заінтересованих осіб призвело до порушення права вказаних осіб на доступ до справедливого суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У відповідності до вимог п. 9.26 Тимчасової інструкції з діловодства в органах прокуратури, затвердженої наказом Генеральної прокуратури України від 12.02.2019 року № 27, за потреби в оцінці доцільності документа, його обґрунтованості та встановленні відповідності чинному законодавству здійснюється погодження проекту документа. Погодження може здійснюватися як у межах органу прокуратури (зі структурними підрозділами, керівниками) - внутрішнє, так і поза межами (із зацікавленими органами, установами) - зовнішнє. Зовнішнє погодження проектів документів оформляється відповідним грифом. Гриф погодження розміщується нижче за підпис на лицьовому боці останнього аркуша проекту документа і містить слово "ПОГОДЖЕНО" ("СХВАЛЕНО") для керівників прокуратури та слово "ЗГОДЕН" для керівників структурних підрозділів, найменування посади особи, з якою погоджується проект документа (включаючи найменування органу прокуратури), особистий підпис, ініціал імені, прізвище та дату погодження.

Між тим, слідчим не враховані вимоги КПК та вищевказаної інструкції. Так, клопотання, яке надійшло до суду, не погоджене прокурором, зокрема не містить дату його погодження прокурором, ініціал імені, прізвище прокурора.

Згідно з п.10 ч.2 ст.36 КПК України, прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений: погоджувати або відмовляти у погодженні клопотань слідчого до слідчого судді про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій у випадках, передбачених цим Кодексом, чи самостійно подавати слідчому судді такі клопотання.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 37 КПК України, прокурор, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, визначається керівником відповідного органу прокуратури після початку досудового розслідування. У разі необхідності керівник органу прокуратури може визначити групу прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, а також старшого прокурора такої групи, який керуватиме діями інших прокурорів.

Так до клопотання не було додано постанову про призначення групи прокурорів.

Згідно ч.3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 КПК України, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання оформлене неналежним чином та підлягає поверненню слідчому, у зв`язку з відсутністю відомостей про прокурора, який погодив зазначене клопотання про арешт майна, для усунення недоліків та виконання вимог Кримінального процесуального кодексу України, з встановленням строку у 72 години.

Керуючись ст.ст. 171, 172 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання т.в.о слідчого СВ Одеського районного управління поліції №2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 про арешт майна по матеріалам досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000579 від 22.08.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 291 КК України - повернути т.в.о слідчого СВ Одеського районного управління поліції №2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 та встановити строк у 72 години для усунення недоліків, з дня отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий судд ОСОБА_1