ВІННИЦЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

Іменем України

02 серпня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вінниці клопотання ОСОБА_3 про призначення судово-товарознавчої експертизи щодо визначення розміру матеріальних збитків в рамках кримінального провадження №0000245 від 15.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з даним клопотанням, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що слідчим Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000245 від 15.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України. Досудове розслідування розпочато за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, а саме: заволодіння чужим майном або придбання права на майно шляхом обману чи зловживання довірою (шахрайство) в умовах воєнного стану, що завдало значної шкоди потерпілому.

Так, 12 березня 2024 року між ним та ФОП ОСОБА_5 було укладено договір б/н про надання послуг з виготовлення пиломатеріалів. Згідно з п. 3.1 він зобов`язався у день підписання цього договору оплатити виконавцеві ОСОБА_5 вартість робіт у повному обсязі, що він і зробив. Однак, останній при підписанні договору не збирався виконувати умови договору, а мав умисел на заволодіння його грошовими коштами шляхом обману. Сума завданих йому матеріальних збитків складає близько 70 тисяч гривень. Для більш точного обрахунку необхідно призначити експертизу, про що він зазначив у своїй заяві від 15.06.2024 про залучення його до вищезазначеного кримінального провадження у якості потерпілого.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 242 КПК України слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

За умовами ч. 1 ст. 244 КПК України у разі якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, сторони кримінального провадження мають право звернутися з клопотанням про проведення експертизи до слідчого судді.

Враховуючи вищевикладене, ОСОБА_3 просив призначити судово-товарознавчу експертизу щодо визначення розміру матеріальних збитків в рамках кримінального провадження №0000245 від 15.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

В судове засідання заявник ОСОБА_3 не з`явився, суду надав заяву про залишення його клопотання про призначення судово-товарознавчої експертизи без розгляду.

Слідчий СВ Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, суду надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, проти задоволення клопотання заперечував.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

У ч. 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 7 КПК України та ч. 1 ст. 26 КПК України однією із загальних засад кримінального провадження є диспозитивність, яка полягає у вільному використанні сторонами кримінального провадження своїх прав у межах та у спосіб, передбачений цим Кодексом.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи, що особа, яка подала клопотання, ОСОБА_3 має самостійно розпоряджатися своїми процесуальними правами, його волевиявлення про залишення клопотання без розгляду мало місце до початку розгляду клопотання по суті, вважаю, що є всі законні підстави клопотання ОСОБА_3 про призначення судово-товарознавчої експертизи щодо визначення розміру матеріальних збитків в рамках кримінального провадження №0000245 від 15.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, залишити без розгляду.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 7, 9, 22, 26, 242, 244, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про призначення судово-товарознавчої експертизи щодо визначення розміру матеріальних збитків в рамках кримінального провадження №0000245 від 15.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, -залишити без розгляду.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Вінницького міського суду

Вінницької області ОСОБА_6