Справа № 487/7143/24
Провадження № 1-кс/487/4453/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.08.2024 року м. Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Миколаєва клопотання прокурора відділу Херсонської обласної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001379 від 13.08.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

15.08.2024 прокурор відділу Херсонської обласної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 в рамках здійснення досудового розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України, відомості щодо якого 13.08.2024 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001379, звернулась до Заводського районного суду міста Миколаєва з клопотанням, в якому просила накласти арешт на автомобіль марки «HYUNDAI GETZ», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який на праві приватної власності належить ОСОБА_4 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та на момент ДТП фактично перебував у володінні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 (м.т. НОМЕР_2 ), із забороною в розпорядженні та відчуженні такого майна.

Прокурор у судове засідання не прибула, до початку розгляду справи подала заяву, в якій клопотання підтримала, просила його задовольнити.

Дослідивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 13.08.2024 близько 18.00 годин в м. Херсоні на прибудинковій території будинку №9 по вул. Лавреньова мав місце наїзд автомобіля «HYUNDAI GETZ», реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на пішохода ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди пішохід ОСОБА_6 отримала тілесні ушкодження у вигляді закритого перелому кісток лівої гомілки.

13.08.2024 року проведено огляд в м. Херсоні на прибудинковій території будинку АДРЕСА_2 . Під час огляду, відповідно до ч.5 ст. 237 КПК України було вилучено автомобіль марки «HYUNDAI GETZ», реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Зазначений транспортний засіб транспортовано на спеціальний майданчик ГУНП в Херсонській області за адресою: Херсонський район с. Чорнобаївка, Миколаївське шосе, 5.

Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , автомобіль марки «HYUNDAI GETZ», реєстраційний номер НОМЕР_1 належить ОСОБА_4 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та на момент ДТП фактично перебував у володінні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 (м.т. НОМЕР_2 ).

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.

Підставою та метою арешту згідно п.1 ч.2 ст. 170 КПК України є збереження речових доказів, а саме транспортного засобу, доки на ньому збереглися сліди злочину, оскільки для проведення повного та неупередженого розслідування кримінального провадження за фактом дорожньо-транспортної пригоди необхідно проведення ряду обов`язкових судових експертиз, в тому числі авто технічна.

13.08.2024 року слідчим винесено постанову про визнання транспортного засобу речовим доказом по кримінальному провадженню.

Таким чином, встановлено, що вилучений транспортний засіб являється безпосереднім знаряддям вчинення кримінального правопорушення передбаченого ст. 286 КК України, зберігає на собі сліди злочину та інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. У зв`язку з чим виникла необхідність в накладенні арешту з метою збереження речового доказу, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Враховуючи викладене, а також те, що для проведення повного та неупередженого розслідування кримінального провадження за фактом дорожньо-транспортної пригоди, необхідно проведення ряду судових експертиз, які є необхідними при розслідування злочинів у сфері порушення правил дорожнього руху або експлуатації транспорту, у тому числі з транспортним засобом, доки на ньому збереглися сліди злочину

Згідно ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасовому вилученню підлягає майно у вигляді речей, документів, грошей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду.

За змістом ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

Згідно частин 1 та 2 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен, у тому числі, враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З огляду на викладене, у зв`язку з доведеністю існування сукупності підстав та розумних підозр вважати, що зазначені в клопотанні матеріальні об`єкти зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також у зв`язку із доведеністю прокурором наявності ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, щодо можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість заявленого клопотання та наявність підстав для його задоволення. При цьому слідчим суддею враховується розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 98, 131-132, 167, 168, 170-173 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на автомобіль марки «HYUNDAI GETZ», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який на праві приватної власності належить ОСОБА_4 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та на момент ДТП фактично перебував у володінні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 (м.т. НОМЕР_2 ), із забороною розпоряджатися вказаним майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню, яке доручити прокурору відділу Херсонської обласної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 .

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1