№ 1-кс/756/2182/24
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2024 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

Слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участі секретаря - ОСОБА_2 ,

підозрюваного - ОСОБА_3 ,

прокурора - ОСОБА_4 ,

слідчого - ОСОБА_5 ,

захисників - ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

провівши судове засідання у кримінальному провадженні №0003043 від 25.09.2024 за підозрою:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Норильська, російської федерації, громадянина України, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, але відносно якого до Деснянського районного суду м. Києва направлено обвинувальний акт за ч. 3 ст. 307 КК України

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, -

УСТАНОВИВ:

27.09.2024 вказане клопотання надійшло до Оболонського районного суду міста Києва і на підставі протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями було передано на розгляд слідчого судді ОСОБА_1 .

1.Зміст поданого клопотання

У поданому клопотанні слідчий просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування без права внесення застави.

В обґрунтування зазначеного клопотання вказано, що досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлені день, час та місці ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , незаконно придбав та розпочав зберігати особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP, упаковану та розфасовану однаковим чином в 2 (два) прозорих поліетиленових пакетах та особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - 4-ММС (4 метилметкатинон), упаковану та розфасовану однаковим чином в 10 (десять) прозорих поліетиленових пакета.

25 вересня 2024 року, приблизно о 18 годині 40 хвилин, ОСОБА_3 , який перебував за адресою: АДРЕСА_3 , був зупинений працівниками поліції та на запитання щодо наявності речей, обіг яких обмежений або заборонений, повідомив, що має.

Після того, ОСОБА_3 було затримано в порядку ст. 208 КПК України, та під час слідчої дії у присутності понятих виявлено та в подальшому вилучено 2 (два) прозорих поліетиленових пакета з особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено - PVP, яку ОСОБА_3 незаконно придбав та зберігав у особливо великих розмірах з метою збуту.

Крім того, під час обшуку в автомобілі марки «ГАЗ» модель «2705» д.н.з. НОМЕР_1 , яким користується ОСОБА_3 , у присутності понятих було виявлено та в подальшому вилучено 10 (десять) прозорих поліетиленових пакета з особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено - 4-ММС (4 метилметкатинон).

При складанні особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - PVP загальною масою 6,763 г. та особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - 4-ММС (4-метилметкатинон) масою 4-ММС (4-метилметкатинону) 9,454г., виходячи з їх загальної кількості, становлять особливо великі розміри.

Таким чином, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні психотропної речовини в особливо великих розмірах з метою збуту, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

2. Позиції сторін кримінального провадження

Прокурор ОСОБА_4 підтримав викладені в клопотанні доводи, просив його задовольнити, навів додаткові аргументи щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_3 інкримінованого йому кримінального правопорушення. Також прокурор стверджував, що під час досудового розслідування встановлена наявність ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що свідчить про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без застосування застави.

Захисник підозрюваного ОСОБА_3 - ОСОБА_7 заперечувала проти задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу вигляді тримання під вартою. Подала клопотання про внесення застави, клопотання про виклик свідків та заперечення на клопотання про застосування запобіжного заходу вигляді тримання під вартою.

Захисник підозрюваного ОСОБА_3 - ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу вигляді тримання під вартою та надав документи, які характеризують особу підозрюваного.

3.Мотиви та оцінка слідчого судді

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До них, згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, віднесені також запобіжні заходи.

Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою.

Частина третя ст. 176 КПК України встановлює, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, перелік яких визначено ч. 1 ст. 178 КПК України.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з положеннями ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать (1) про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, (2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, (3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З аналізу зазначених вище норм законодавства можна підсумувати, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу слідчому судді необхідно перевірити:

1) чи набула особа статусу підозрюваного?

2) чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні такою особою кримінального правопорушення?

3) чи наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України?

4) чи наявні інші обставини, які враховуються при обранні запобіжного заходу, передбачені ст. 178 КПК України?

5) чи можливо застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту та чи наявні відомості на переконання того, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам кримінального провадження?

6) які обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідно покласти на підозрюваного, у випадку внесення застави?

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення прокурора, слідчий суддя, надаючи відповіді на вказані питання, доходить таких висновків.

3.1. Щодо набуття статусу підозрюваного

Запобіжний захід на стадії досудового розслідування може застосовуватися тільки до особи, яка має статус підозрюваного.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 КПК України, підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 КПК України, повідомлено про підозру та особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення.

Як встановлено слідчим суддею, 26 вересня 2024 року письмове повідомлення про підозру було вручено ОСОБА_3 , про що в матеріалах, долучених до клопотання, міститься письмова розписка останнього про його отримання.

Отже, у відповідності до вимог ст. 42 КПК України, ОСОБА_3 , має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

3.2. Щодо наявності обґрунтованої підозри

Відповідно до положень ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є, зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Разом з тим, кримінальне процесуальне законодавство України не містить визначення поняття «обґрунтована підозра», а тому, керуючись приписами ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя при встановленні змісту вказаного поняття враховує практику Європейського суду з прав людини.

Так, з усталеної практики ЄСПЛ вбачається, що існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які змогли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як і ті, що обґрунтовують засудження особи, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України»).

Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності переконання «поза розумним сумнівом» щодо вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна ґрунтуватись на об`єктивних фактах, встановлених на підставі наданих стороною обвинувачення доказів.

Таким чином, слідчому судді необхідно з`ясувати, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_3 , міг вчинити саме інкримінований йому кримінальне правопорушення. При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація конкретних діянь здійснюється судом під час розгляду справи по суті.

Як вбачається з клопотання та доданих до нього матеріалів, в межах цього кримінального провадження ОСОБА_3 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, а саме у незаконному придбанні та зберіганні психотропної речовини в особливо великих розмірах з метою збуту.

Зі змісту клопотання та доданих до нього матеріалів, встановлено, що досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні здійснюється за фактом того, що 25.09.2024 приблизно о 18 год. 40 хв., ОСОБА_3 , перебував за адресою: АДРЕСА_3 та був зупинений працівниками поліції та на запитання щодо наявності речей, обіг яких обмежений або заборонений, останній повідомив, що має 2 (два) прозорих поліетиленових пакетах та особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - 4-ММС (4 метилметкатинон), упаковану та розфасовану однаковим чином в 10 (десять) прозорих поліетиленових пакета.

PVP, згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 6 травня 2000 року №770 «Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів» «Список №2 Особливо небезпечні психотропні речовини, обіг яких заборонено» в «Таблиці І», є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено.

4-ММС (4-метилметкатинон), згідно зі Списком №2 «Особливо небезпечні психотропні речовини, обіг яких заборонено» в Таблиці І «Переліку наркотичних засобі, психотропних речовин і прекурсорів», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.05.2000 №770, є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено.

При складанні особливо небезпечних психотропних речовин, обіг якої заборонено PVP загальною масою 6,763 г. та 4-ММС (4-метилметкатинон) масою 9,454г., виходячи з їх загальної кількості, становлять особливо великі розміри.

Таким чином, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні психотропної речовини в особливо великих розмірах з метою збуту, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Підсумовуючи, слідча суддя вважає, що викладені вище обставини на даному етапі досудового розслідування з розумною достатністю та вірогідністю пов`язують підозрюваного з вчиненим кримінальним правопорушенням, оскільки для стороннього спостерігача прослідковувався б зв`язок між описаними діями та наслідками, які за версією обвинувачення полягали у незаконному придбанні та зберіганні психотропної речовини в особливо великих розмірах з метою збуту.

При цьому, відповідні обставини вчинення розслідуваних злочинів, які враховані при оцінці обґрунтованості повідомленої ОСОБА_3 підозри, встановлені слідчим суддею на підставі таких досліджених під час досудового засідання копій документів:

-протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 25.09.2024;

-протоколу допиту підозрюваного від 26.09.2024;

-протоколу обшуку від 26.09.2024;

-протоколу допиту свідка ОСОБА_8 від 26.09.2024;

-протоколу допиту свідка ОСОБА_9 від 26.09.2024;

-протоколу допиту свідка ОСОБА_10 від 25.09.2024;

-протоколу допиту свідка ОСОБА_11 від 25.09.2024;

-висновку експерта №СЕ-19/111-24/55751-НЗПРАП від 26.09.2024.

Оцінивши вказані документи в їх сукупності з доводами клопотання та учасників судового засідання, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_3 , виходячи з наданих матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України за викладених у клопотанні обставин.

Крім того, в судовому засіданні сторона захисту заявила низку клопотань, зокрема: клопотання про допит свідків, клопотання про внесення застави та заперечення на клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання про допит свідків сторона захисту обґрунтувала необхідністю підтвердження обставин добровільності видачі підозрюваним речовини. Прокурор не заперечував цих обставин, зазначив, що дійсно після зупинення підозрюваного та виклику слідчо-оперативної групи останнім було добровільно видано пакети з речовиною. Відтак, слідча суддя дійшла висновку, що зазначене клопотання не підлягає задоволенню з огляду на недоцільність проведення цих допитів.

3.3.Щодо наявності ризиків

Ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він схильний і має реальну можливість їх здійснити у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

Сторона обвинувачення в судовому засіданні вказувала на ризики того, що підозрюваний ОСОБА_3 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Водночас, на інші ризики, зазначені у клопотанні, прокурор в судовому засіданні не посилався.

3.3.1. Щодо ризику вчинення іншого кримінального правопорушення.

Слідчий суддя також ураховує, що відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 3 КПК України притягнення до кримінальної відповідальності це стадія кримінального провадження, яка розпочинається із повідомлення особі про підозру. А як убачається з наданих до клопотання матеріалів, щодо ОСОБА_3 перебуває на розгляді Деснянського районного суду міста Києва кримінальне провадження за обвинуваченням у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України. Тобто, у наведеному кримінальному провадженні було не лише повідомлення про підозру, але і спрямовано обвинувальний акт до суду щодо ОСОБА_3 . Указані обставини є достатніми аби вважати існування ризику того, що ОСОБА_3 може учинити інше, тотожнє кримінальне правопорушення. При цьому, такі висновки не констатація судом факту винуватості ОСОБА_3 у вчиненні наведеного кримінального правопорушення, яке вже перебуває на розгляді суду, оскільки як правильно зазначила захисник - вироку у тому кримінальному провадженні ще не ухвалено.

Крім того, слідчий суддя як з матеріалів клопотання так і з документів, долучених захисником в судовому засіданні, не вбачає у підозрюваного офіційних джерел доходів.

Указані обставини є достатніми аби вважати існування ризику того, що ОСОБА_3 може учинити інше кримінальне правопорушення.

3.3.2. Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та суду

Слідчий суддя вважає, що ризик переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду є реальним, враховуючи тяжкість і характер злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 , суворість можливого покарання і пов`язані із цим негативні наслідки, а також гіпотетична міра покарання за особливо тяжкий злочин. Відповідно до санкції ч. 3 ст. 307 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Також слідчий суддя враховує можливість підозрюваного залишити територію України. А в контексті з тим, що 24.02.2022 російська федерація розпочала військову агресію проти України, у зв`язку з чим цього ж дня Президентом України підписано Указ «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 за № 64/2022, який триває до тепер, і на даний час, для громадян України, в тому числі волонтерів існує реальна можливість спрощеного режиму перетину кордону та отримання дозволу на проживання в багатьох країнах світу.

Наведені вище обставини є передумовами та можливістю для втечі підозрюваного з метою ухилення від кримінальної відповідальності та переховування від органів досудового розслідування та суду.

На думку слідчого судді, співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у невизначеному майбутньому із можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі за особливо тяжкий злочин у найближчій перспективі робить цей ризик актуальним.

3.4.Щодо наявності інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України

При вирішенні питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу, крім встановлених ризиків кримінального провадження, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами матеріалів, оцінює в сукупності також існування інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме: ОСОБА_3 має постійне місце проживання; є головою громадської організації; має активні соціальні зв`язки; зі слів підозрюваного має на утриманні двох неповнолітніх дітей; перебуває у цивільному шлюбі; працевлаштований, однак відсутня інформація щодо офіційного доходу.

Інші ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України слідчим суддею не встановлено в судовому засіданні.

Наведені, на думку суду, обставини свідчать про те, що у судовому засіданні прокурор довів обставини, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_3 у вчиненні інкримінованого правопорушення, існування ризиків (пункти 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України) і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків. Отже, наявні достатні підстави для застосування запобіжного заходу такого , як - тримання під вартою, який є винятковим запобіжним заходом,

Установлені у судовому засіданні обставини свідчать про те, що застосування до підозрюваного ОСОБА_3 лише такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою є, наразі, необхідним для запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам, як встановлено і неможливість застосування іншого, більш м`якого, запобіжного заходу. А отже, стосовно ОСОБА_3 підлягає застосуванню запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Між тим, запобіжний захід не може перевішувати строку досудового розслідування, оскільки із закінченням строку досудового розслідування, кримінальне провадження має бути закритим. Тож, з метою недопущення порушень прав підозрюваного, у випадку закінчення строків досудового розслідування та не спрямування обвинувального акту до суду, слід визначити строк дії ухвали із таким застереженням.

3.5. Щодо альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин.

За скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, що відповідно до ст. 12 КК України відноситься до особливо тяжкого злочину.

Відтак, з огляду на обставини, встановлені під час розгляду клопотання, стадію судового провадження, майновий та сімейний стан підозрюваного, у слідчої судді формується переконання, що у разі визначення застави ОСОБА_3 , ризики, передбачені пунктами 1, 5 частини 1 ст. 177 КПК України не будуть нівельовані.

Таким чином, ураховуючи те, що вирішення питання застосування альтернативного запобіжного заходу у виді застави є правом суду, слідчий суддя вважає можливим при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_3 не визначати розмір застави.

При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне відзначити, що відповідно до положень статті 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінальних проваджень.

Керуючись статтями 7, 31, 177, 178, 3, 184, 194, 198, 331, 369-372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Оболонського УП ГУ Національної поліції у місті Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 24.11.2024 включно.

Альтернативний запобіжний захід у вигляді застави відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не обирати.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Термін дії ухвали до 24.11.2024 включно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє їх виконання.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Копію ухвали негайно вручити підозрюваному та прокурору, а також для виконання конвойній службі.

Повний текст ухвали суду складено та проголошено 02 жовтня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1