УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора - ОСОБА_3 ,

представник потерпілого - ОСОБА_4

захисник - ОСОБА_5

підозрюваний - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві старшого детектива Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_7 , погодженого прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000066 від 21.08.2024 за підозрою ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, про встановлення стороні захисту, представнику потерпілого строку на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, -

В С Т А Н О В И В :

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого детектива Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_7 , погодженого прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за за № 0000066 від 21.08.2024 за підозрою ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, про встановлення стороні захисту, представнику потерпілого строку на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження.

Клопотання мотивоване тим, що Головним підрозділом детективів БЕБ завершено досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000066 від 21.08.2024 за підозрою ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, за фактом розтрати бюджетних коштів шляхом внесення завідомо неправдивих відомостей до офіційних документів, які є підставою для нарахування та виплати заробітної плати.

Досудовим розслідуванням встановлено, що колишній директор комунального некомерційного підприємства «Київський міський пологовий будинок № 6» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (, далі - комунальне підприємство) ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , колишній заступник директора з економічних питань даного комунального підприємства ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , діючи за попередньою змовою з іншими службовими особами підприємства, шляхом зловживання своїм службовим становищем, в період з 01.01.2021 по 31.03.2022 вчинив розтрату бюджетних коштів шляхом внесення завідомо неправдивих відомостей до офіційних документів, які є підставою для нарахування та виплати заробітної плати.

Внаслідок незаконних дій ОСОБА_9 , ОСОБА_10 за попередньою змовою з іншими службовими особами комунального підприємства у період з січня 2021 року по березень 2022 року незаконно нараховано та виплачено заробітну плату на загальну суму 4 527 239,50 грн на карткові банківські рахунки ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 як працівникам підприємства, які фактично не працювали на ньому та з якими відсутні трудові відносини.

Головним підрозділом детективів БЕБ 31.08.2023 в рамках кримінального провадження № 0000006 від 07.09.2022 повідомлено ОСОБА_9 , про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України.

З метою зволікання підозрюваним ОСОБА_9 , його захисниками ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , представником потерпілого комунального некомерційного підприємства «Київський міський пологовий будинок № 6» при ознайомленні з матеріалами кримінального провадження, детектив просить встановити підозрюваному ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , його захисникам ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , представнику потерпілого комунального некомерційного підприємства «Київський міський пологовий будинок № 6» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) () строк для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000066 від 21.08.2024 до 29.11.2024.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити у повному обсязі.

Підозрюваний ОСОБА_9 зі своїм захисником - адвокатом ОСОБА_5 , щодо задоволення клопотання заперечували.

Представник потерпілого ОСОБА_4 заперечував щодо задоволення клопотання.

Заслухавши пояснення прокурора, думку підозрюваного та його захисника, представника потерпілого, вивчивши матеріали кримінального провадження, долучені до клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновку про відмову в задоволенні клопотання з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 10 ст. 290 КПК України, сторонам кримінального провадження, потерпілому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ.

Право на ознайомлення з усіма матеріалами досудового розслідування гарантує реалізацію конституційного права підозрюваного на отримання інформації, зокрема, щодо суті пред`явленого обвинувачення та стану розгляду справи, а також забезпечує підозрюваному чи його захиснику можливість підготувати захист від пред`явленого обвинувачення.

Отже, право на ознайомлення із матеріалами досудового розслідування та право на отримання інформації про закінчення розслідування у кримінальному провадженні є складовими конституційного права на захист.

Водночас, ознайомлення підозрюваного чи його захисника з матеріалами досудового розслідування є елементом кримінального судочинства і його порядок відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 92 Конституції України визначається законами України.

Відтак, право на таке ознайомлення не є абсолютним, про що також зазначив Конституційний Суд України у рішенні по справі №1-4/2012 про ознайомлення обвинуваченого і захисника з матеріалами кримінальної справи. Ознайомлення обвинуваченого чи його захисника з матеріалами справи в межах розумних строків відповідає завданням кримінального судочинства, визначеним у ст. 2 КПК України, що з одного боку забезпечує реалізацію прав і свобод людини і громадянина, а з іншого - вимагає від особи відповідальної поведінки, зумовленої законними потребами, інтересами інших осіб (зокрема, потерпілого) та суспільства в цілому.

Згідно зі ст. 290 КПК України, у разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого сторона кримінального провадження або потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, вважаються такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів.

Конституційний Суд України вважав, що положення КПК України щодо визначення сторонам строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження узгоджуються з практикою Європейського Суду з прав людини та з підпунктом «b» пункту 3 статті 6 Конвенції, відповідно до якого кожен обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право мати час і можливості для підготовки свого захисту.

Так, Європейський Суд неодноразово зазначав, що право на захист не є абсолютним, а за змістом статті 6 Конвенції прийнятними є лише вкрай необхідні заходи, які обмежують право на захист (рішення від 23 квітня 1997 року у справі «Ван Мехелен та інші проти Нідерландів», від 25 вересня 2008 року у справі «Полуфакін і Чернишов проти Росії»). Як зауважив Європейський Суд, підпункт «b» пункту 3 статті 6 Конвенції гарантує обвинуваченому мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту», а це означає, що така підготовка охоплює все, що є «необхідним» для підготовки розгляду справи судом. Крім того, можливості, доступні кожному, хто обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, мають включати ознайомлення для цілей підготовки свого захисту з результатами розслідувань, які проводилися протягом усього провадження у справі. Однак, питання адекватності часу і можливостей, наданих обвинуваченому, слід вирішувати в контексті обставин кожної конкретної справи (рішення від 21 жовтня 2010 року у справі «Корнєв і Карпенко проти України»).

Кримінальний процесуальний кодекс України не містить поняття «затягування процесу ознайомлення з матеріалами кримінального провадження», зазначений інститут кримінального судочинства є оціночною категорією і в кожному разі, з огляду на вищезазначену практику Європейського Суду з прав людини, вирішується судом в залежності від конкретних обставин справи.

Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки.

Критерієм для визначення розумності строків кримінального провадження є: складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачених та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; поведінка учасників кримінального провадження; спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Частиною 5 ст. 28 КПК України визначено, що кожен має право, щоб обвинувачення щодо нього в найкоротший строк або стало предметом судового розгляду, або щоб відповідне кримінальне провадження щодо нього було закрите.

Поряд з цим, відповідно до ч. 1 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

За п. 4 ч. 1 ст. 129 Конституції України, основними засадами судочинства є: змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Таким чином, у відповідності до загальних засад кримінального провадження та основних засад судочинства, закріплених у законі, прокурор/слідчий повинен самостійно обґрунтувати у судовому засіданні правову позицію, що викладена у клопотанні. Крім того, до суду має бути подано докази на підтвердження обставин, викладених у клопотанні, та доведено їх переконливість перед судом.

Згідно ч. 1 ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо. Показання учасників кримінального провадження суд отримує усно.

На підставі вимоги безпосередності судового розгляду, всі належні і допустимі згідно із законом докази підлягають установленню й дослідженню під час судового засідання.

Суд зобов`язаний обґрунтовувати своє рішення на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, підтверджених доказами, дослідженими у процесі судового розгляду й оціненими судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом і оцінюючи кожен доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, і сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності і взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 18.01.2012 №1-рп/2012, рішення Європейського суду з прав людини у справі «Корнєв і Карпенко проти України», при визначенні адекватності часу та можливостей, які необхідні обвинуваченому для підготовки захисту, суд враховує конкретні обставини справи, її складність, обсяг матеріалів справи, який було пред`явлено для ознайомлення, обсяг матеріалів, з якими необхідно ознайомитись, тощо.

Враховуючи обсяг, складність матеріалів та їх об`єм, розумний час для вивчення матеріалів, підготовки клопотань, задля недопущення порушення прав учасників даного кримінального провадження, а також те, що прокурором не надано належних доказів, що підозрюваному ОСОБА_9 та його захиснику, а ткож захиснику потерпілого, не було направлено та вручено повістки про виклик для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження в порядку ст.ст. 135, 136 КПК України, слідчий суддя вважає, що детективом в клопотанні та прокурором у судовому засіданні не доведено зволікання сторони захисту в ознайомленні з матеріалами кримінального провадження.

Таким чином, враховуючи те, що органом досудового розслідування не доведено зволікання стороною захисту в ознайомленні з матеріалами досудового розслідування, відсутні підстави для задоволення вказаного клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 234-235, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання старшого детектива Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_7 , погодженого прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000066 від 21.08.2024 за підозрою ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, про встановлення стороні захисту, представнику потерпілого строку на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя