Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/2087/24
Провадження № 1-кп/644/516/24

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 серпня 2024 року м. Харків

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000333 від 15.10.2015 за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Шекі Азербайджанської Республіки, громадянина України, маючого середню освіту, не працевлаштованого, не одруженого, на утриманні нікого не маючого, раніше судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , який фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України,

У С Т А Н О В И В :

Органом досудового розслідування обвинуваченому ОСОБА_4 інкримінується вчинення кримінального правопорушення за наступних обставин.

На початку серпня 2015 року, більш точний час під час досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_4 , маючи умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, тобто переслідуючи мету збагачення за рахунок скоєння кримінального правопорушення, знаходячись в стані алкогольного сп`яніння, перебуваючи в сараї домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_3 , після вжиття спиртних напоїв з потерпілим ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , скориставшись відсутністю потерпілого, діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, шляхом вільного доступу, таємно викрав електроточило ТЭ-150 виробника «ТЕМП», яке знаходилось на столі сараю. В подальшому ОСОБА_4 з місця скоєння кримінального правопорушення з викраденим майном зник , розпорядившись викраденим на свою користь.

В результаті протиправних дій ОСОБА_4 потерпілому ОСОБА_5 був спричинений матеріальний збиток, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №10199 від 23.10.2015 на загальну суму 348 гривень.

Дії ОСОБА_4 кваліфіковано за ч.2 ст.185 КК України як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про закриття кримінального провадження на підставі п.4-1 ч.1 ст.284 КПК України, у зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Обвинувачений ОСОБА_4 проти закриття кримінального провадження на підставі п.4-1 ч.1 ст.284 КПК України не заперечував, підтримав клопотання прокурора.

Судом обвинуваченому роз`яснено, що вказана підстава для закриття провадження у справі є нереабілітуючою, тому обвинувачений має право на продовження судового розгляду у загальному порядку. Обвинувачений ОСОБА_4 зазначив, що не бажає продовжувати судовий розгляд та просив закрити кримінальне провадження щодо нього.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд дійшов таких висновків.

09.08.2024 року набув чинності Закон України №3886-ІХ «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» (надалі Закон №3886-ІХ).

Так, згідно нової редакції ст.51 КпАП України, відповідальність за ч.1 ст.51 КпАП України настає, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян. Відповідальність за ч.2 ст.51 КпАП України настає, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з п.5 підрозділу 1 розділу ХХ Перехідних положень Податкового кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Відповідно до пп.169.1.1 пункту 169.1 ст.169 Податкового кодексу України, податкова соціальна пільга дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року, - для будь якого платника податку.

Закон України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб на 01.01.2015 в сумі 1218 грн. Отже, податкова соціальна пільга у 1015 році складала 609 грн (1218 грн х 50%).

З обвинувального акту вбачається, що ОСОБА_4 інкримінується вчинення кримінального правопорушення за ч.2 ст.185 КК України в січні 2015 року.

Таким чином, з огляду на зміст положень Податкового кодексу України та Закону № 3886-IX, на момент вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.185 КК України, розмір вартості майна, з якого настає кримінальна відповідальність становить 1218 грн.

Як убачається з матеріалів кримінального провадження, діями ОСОБА_4 було заподіяно матеріальну шкоду потерпілому на суму, яка не перевищувала двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1218 грн).

Частина 3 ст.479-2 КПК України передбачає, що якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої п.4-1 ч.1 ст.284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує.

Враховуючи те, що вартість таємно викраденого ОСОБА_4 майна є меншою за розмір, з якого відповідно до Закону №3886-IX та положень Податкового кодексу України настає кримінальна відповідальність, суд вважає, що, з огляду на передбачений статтею 58 Конституції України і статтею 5 КК України принцип зворотної дії закону в часі та з урахуванням вищенаведеного, вчинене ОСОБА_4 кримінальне правопорушення не підпадає під кримінально каране діяння, передбачене Особливою частиною КК України.

Внесені законодавцем зміни про кримінальну відповідальність призвели до часткової декриміналізації діяння, і дія Закону має зворотну дію у часі, тому скасовує кримінальну відповідальність у разі заподіяння злочином меншої шкоди, ніж встановлено нормою закону.

Пунктом 4-1 частини 1 статті 284 КПК України визначено, що кримінальне провадження закривається в разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Враховуючи, що відповідно до положень Закону України № 3886-ІХ сума викраденого, з якої настає кримінальна відповідальність за злочини щодо права власності - збільшилася, суд вважає, що у даному випадку наявні правові підстави для закриття кримінального провадження за пунктом 4-1 частини 1 статті 284 КПК України, та проти такого закриття не заперечували учасники провадження.

Цивільний позов у кримінальному провадженні не пред`являвся.

Запобіжний захід не обирався.

Судові витрати слід віднести на рахунок держави.

На підставі наведеного, Закону України від 18 липня 2024 року № 3886-IX «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», ст.5 КК України, керуючись п.4-1 ч.1 ст.284, ч.2 ст.284, ст.ст.285-288, 372,376, 479-2 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Кримінальне провадження №0000333 від 15.10.2015 в частині обвинувачення ОСОБА_4 за епізодом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України, закрити на підставі п. 4-1 ч.1 ст. 284 КПК України у зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність такого діяння.

Процесуальні витрати, пов`язані із залученням експерта при проведенні судової товарознавчої експертизи № 10199 від 23.10.2015 у розмірі 307,50 грн., віднести на рахунок держави.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Орджонікідзевський районний суд м. Харкова районний суд м. Харкова протягом семи днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 26.08.2024.

Суддя ОСОБА_1