УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000039 від 22.03.2022, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000039 від 22.03.2022, в якому просив скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області від 19.04.2022 у справі № 161/4470/22.

У судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, про день, час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином.

Від Головного управління Служби безпеки України в Автономній Республіці Крим надійшов лист, в якому т.в.о. начальника 1 відділу просив відмовити у задоволенні клопотання у зв`язку з недотриманням заявником правил територіальної при зверненні із вказаним клопотанням, вказавши, що досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000039 від 22.03.2022 здійснюється Головним управління Служби безпеки України в Автономній Республіці Крим, який знаходиться за межами Шевченківського району міста Києва.

Слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі прокурора, оскільки його неявка не перешкоджає розгляду.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

У Главі 10 КПК України «Заходи забезпечення кримінального провадження і підстави їх застосування» перелічено види заходів забезпечення кримінального провадження.

Так, відповідно до положень ст. 131 цього Кодексу арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до положень ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Зі змісту зазначеної норми випливає, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження чи їх скасування, в тому числі скасування арешту майна подається за правилами виключної підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування.

Як встановлено судом, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000039 від 22.03.2022, в рамках якого подано клопотання про скасування арешту майно, здійснюється Головним управління Служби безпеки України в Автономній Республіці Крим, яке розташоване за адресою: вул. Юрія Поправки, 14А, м. Київ, що територіально відноситься до Дніпровського району міста Києва.

Зважаючи на обов`язок дотримання судом вимог КПК України щодо верховенства права та законності під час кримінального провадження, приймаючи до уваги той факт, що на час розгляду клопотання підслідність вказаного кримінального провадження визначена за Головним управління Служби безпеки України в Автономній Республіці Крим, яке територіально знаходиться поза межами Шевченківського районного м. Києва, до якого подано дане клопотання, а отже орган досудового розслідування не знаходиться на території, на яку розповсюджуються повноваження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва.

Разом з тим, КПК не врегульовує порядок дій слідчого судді чи суду в разі подання до нього клопотання, яке не належить до підсудності такого суду.

Однак, згідно з частиною 6 статті 9 КПК, у випадках, коли положення цього кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною 1 статті 7 цього кодексу, до яких зокрема належить диспозитивність, зміст якої розкрито в статті 26 КПК, а саме, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Таким чином, суд дійшов висновку, що у задоволенні клопотання ОСОБА_3 необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 132, 170-174, 371, 372, 376 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000039 від 22.03.2022 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1