Справа № 953/2248/24
н/п 1-кс/953/5490/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" липня 2024 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника адвоката ОСОБА_4 (в режимі відеоконференції),

обвинуваченого ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів при розслідуванні злочинів проти життя обласної прокуратури ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000145 від 28.01.2024 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Барвінкове Харківської області, українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, вдівця, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше в силу ст. 89 КК України не судимого, обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 28, п. 13 ч. 2 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

25.07.2024 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів при розслідуванні злочинів проти життя обласної прокуратури ОСОБА_3 , у якому сторона обвинувачення просить продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України на 60 днів, без можливості внесення застави.

На обґрунтування клопотання прокурор, зокрема, зазначає, що слідчим управлінням ГУНП в Харківській області здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000145 від 28.01.2024 за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 28, п. 13 ч. 2 ст. 115 КК України та ОСОБА_6 за ч. 1 ст. 28, ч. 1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , обвинувачується у тому, що він 23.01.2024 близько 21.30, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, у будинку АДРЕСА_3 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, направленим на позбавлення життя, на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин, штовхнув у верхню ділянку грудної клітини ОСОБА_7 , у результаті чого останній впав на підлогу на спину обличчям до гори, після чого ОСОБА_5 наніс два удари правою ногою в область обличчя ОСОБА_7 .

Продовжуючи реалізацію злочинного умислу, ОСОБА_5 схопив руками дерев`яний стілець та наніс ним один удар зверху вниз в область голови ОСОБА_7 .

Далі, ОСОБА_5 , діючи умисно, ігноруючи той факт, що потерпілий, перебуваючи в положенні лежачи, не чинить і не міг чинити опору, знаходячись із заду від потерпілого, розуміючи, що шия є життєво важливим органом, захватив руками передню поверхню шиї ОСОБА_7 та, здавлюючи її в напрямку спереду назад з правого боку, утримуючи тривалий час без послаблення захвату, перемістив потерпілого в іншу частину кухні.

Продовжуючи реалізацію злочинного умислу, направленого на позбавлення життя ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , розуміючи, що голова є життєво важливим органом, наніс не менше семи ударів дерев`яним стільцем зверху вниз по обличчю та голові ОСОБА_7 .

У результаті протиправних дій ОСОБА_5 , ОСОБА_7 отримав тілесні ушкодження, від яких помер на місці. Згідно з висновком експерта № 12-17/27Брт24 від 29.01.2024 причиною смерті ОСОБА_7 стала механічна асфіксія від здавлення органів шиї.

Крім того, 25.01.2024 близько 22.00, ОСОБА_5 , діючи спільно із ОСОБА_6 , без попередньої змови між собою, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, у будинку АДРЕСА_3 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, будучи особою, яка раніше вчинила умисне вбивство, будучи безпосереднім свідком того, як ОСОБА_6 наніс один удар кулаком правої руки в обличчя ОСОБА_8 , внаслідок чого останній впав на підлогу на спину обличчям до гори, через раніше виниклі неприязні стосунки з останнім та негідну, як на думку ОСОБА_5 , поведінку потерпілого, ОСОБА_5 схопив дерев`яний стілець та наніс один удар зверху вниз дерев`яним стільцем по голові ОСОБА_8 .

Продовжуючи реалізацію злочинного умислу, направленого на умисне вбивство ОСОБА_8 , ОСОБА_5 наніс п`ять ударів обухом сокири в область голови ОСОБА_8 .

У цей час ОСОБА_6 , продовжуючи реалізацію злочинного умислу, направленого на умисне вбивство ОСОБА_8 , наніс ножами три удари в область грудної клітини зліва та один горизонтальний поріз зліва направо в область шиї потерпілого.

У результаті протиправних дій ОСОБА_5 та ОСОБА_6 ,

ОСОБА_8 отримав тілесні ушкодження від яких помер на місці. Згідно з висновком експерта № 12-17/26Брт/24 від 29.01.2024 причиною смерті ОСОБА_8 стала сукупна травма тіла з використанням множинних предметів (гострих та тупих), що призвело до масивної крововтрати та розтрощення головного мозку. Між спричиненням даних тілесних ушкоджень та причиною настання смерті мається прямий причино-наслідковий зв`язок.

В ході досудового розслідування стосовно ОСОБА_5 ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 31.01.2024 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 28.03.2024 включно, без визначення розміру застави.

У подальшому ухвалами Київського районного суду м. Харкова запобіжний захід у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 неодноразово продовжувався.

Оскільки строк дії запобіжного заходу стосовно ОСОБА_5

спливає 28.07.2024, виникла необхідність вирішити питання щодо доцільності продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого.

За результатами досудового розслідування 28.06.2024 обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000145 у порядку ст. ст. 283, 291, 293 КПК України направлено до Барвінківського районного суду Харківської області.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 18.07.2024 задоволено подання в.о. голови Барвінківського районного суду Харківської області та кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 28, п. 13 ч. 2 ст. 115 КК України та ОСОБА_6 за ч. 1 ст. 28, ч. 1 ст. 115 КК України передано із Барвінківського районного суду Харківської області на розгляд до Лозівського міськрайонного суду Харківської області.

Однак, на цей час підготовче судового засідання не проведено.

Прокурор зазначає, що строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 закінчується 28.07.2024, суд за власною ініціативою обраний запобіжний захід не продовжує, а розглядає клопотання прокурора.

Тому, прокурор звернувся до слідчого судді з вказаним клопотанням в порядку ч. 6 ст. 199 КПК, посилаючись на існування ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При розгляді клопотання в судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив про його задоволення.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник проти задоволення клопотання не заперечували.

Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження та дослідивши надані докази, встановив, що СУ ГУ НП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000145 від 28.01.2024 за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 28, п. 13 ч. 2 ст. 115 КК України та ОСОБА_6 за ч. 1 ст. 28, ч. 1 ст. 115 КК України.

Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 28.01.2024, ОСОБА_5 фактично був затриманий 28.01.2024 о 22:16 год., в порядку ст. 208 КПК України.

29.01.2024 о 16:00 год. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, п.п. 12, 13 ч. 2 ст. 115 КК України, тобто в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині; умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, вчиненій за попередньою змовою групою осіб, особою, яка раніше вчинила умисне вбивство.

31.01.2024 слідчим суддею Дзержинського районного суду м. Харкова стосовно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 28.03.2024 включно.

Постановою першого заступника керівника Харківської обласної прокуратури від 18.03.2024 строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, тобто до 28.04.2024.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 27.03.2024 ОСОБА_5 продовжений строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави строком до 28.04.2024.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 23.04.2024 строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до шести місяців, тобто до 28.07.2024.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 23.04.2024 ОСОБА_5 продовжений строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави строком до 21.06.2024.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 14.06.2024 ОСОБА_5 продовжений строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави строком до 28.07.2024.

За результатами досудового розслідування 28.06.2024 обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000145 у порядку ст. ст. 283, 291, 293 КПК України направлено до Барвінківського районного суду Харківської області.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 18.07.2024 задоволено подання в.о. голови Барвінківського районного суду Харківської області та кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 28, п. 13 ч. 2 ст. 115 КК України та ОСОБА_6 за ч. 1 ст. 28, ч. 1 ст. 115 КК України передано із Барвінківського районного суду Харківської області на розгляд до Лозівського міськрайонного суду Харківської області.

25.07.2024 суддею Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_9 до Харківської обласної прокуратури направлено лист щодо неможливості проведення на цей час підготовчого судового засідання у даному кримінальному провадженні, оскільки у зв`язку з перебуванням суддів у щорічних відпустках до 19 серпня 2024 не вистачає потрібної кількості суддів для визначення колегії для розгляду справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Метою продовження запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, вчинити інше кримінальне правопорушення, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 6 ст. 199 КПК України, у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Під час розгляду клопотання про продовження строків застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: - наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; - наявність достатніх підстав вважати, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою (п. 1 ч. 3 ст. 199 КПК України); - наявність підстав, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою (п. 2 ч. 3 ст. 199 КПК України).

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу (ч. 4 ст. 199 КПК України). Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою (ч. 5 ст. 199 КПК України).

Щодо продовження існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Так, слідчий суддя вважає, що органом досудового розслідування доведено обґрунтованість обвинувачення, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характер ром особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Суворість покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторного вчинення злочинів («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

Так, злочин, який інкримінується ОСОБА_5 є особливо тяжким злочином та у випадку визнання останнього себе винним, передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі.

Очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначена обставина на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому слідчий суддя, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_5 у сукупності з іншими обставинами.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілими у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Вищезазначене дає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного або інших зацікавлених осіб, як на свідків, так і на інших невстановлених органом досудового розслідування осіб.

Також достатньо обґрунтованим є ризик вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється.

В ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , вдівець, раніше в силу ст. 89 КК України не судимий.

Зазначені дані про особу, не зменшують існування вищезазначених ризиків, оскільки вони існували і на час вчинення дій згідно підозри, а тому вони не утворюють жодних моральних запобіжників, які унеможливлюють при обрані підозрюваним моделі поведінки, а відтак не здатні на даному етапі кримінального провадження перешкоджати вчинити йому дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що саме внаслідок суспільної небезпечності дій, у вчиненні яких ОСОБА_5 підозрюється, є об`єктивні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

З огляду на зазначене, суд вважає, що конкретні обставини даного кримінального провадження, характер та тяжкості злочину, у якому обвинувачується ОСОБА_5 , дані про його особу, сукупність обставин, на підставі яких встановлено наявність ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, вказує на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для забезпечення обвинуваченим виконувати покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

При цьому суд зазначає, що при оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, суд використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, в тому числі застава, домашній арешт, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.

Тому, враховуючи вагомість наявних доказів, ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5, ч. 1 ст. 177 КПК України, з метою забезпечення заходів кримінального провадження та запобігання вищевказаним ризикам, а також приймаючи до уваги тяжкість кримінального правопорушення, у якому обвинувачується ОСОБА_5 є достатні підстави вважати, що ризики заявлені при обранні запобіжного заходу стосовно ОСОБА_5 на даний час продовжують існувати, що виправдовує тримання останнього під вартою.

Крім цього, оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого підозрюється, враховуючи, що дії ОСОБА_5 , за вчинення яких повідомлено підозру та надано обвинувальний акт, носять характер особливо тяжкого кримінального правопорушення проти життя та здоров`я особи, застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, а тому вважає доцільним продовжити для нього дію раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя при постановленні даної ухвали, керуючись п. 3 ч. 4 ст. 183 КПК України, на підставі ч. 6 ст. 199 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, про які зазначено вище, не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 при продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання його під вартою, оскільки останній обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, який спричинив загибель людини.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 206, 211, 213, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора, - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) діб, без визначення застави, однак не більш ніж до проведення підготовчого судового засідання, тобто не більш ніж до 22 вересня 2024 року.

Зобов`язати прокурора відділу нагляду за додержанням законів при розслідуванні злочинів проти життя обласної прокуратури ОСОБА_3 негайно повідомити близького родича обвинуваченого ОСОБА_5 про тримання під вартою останнього.

Встановити строк дії ухвали до 22 вересня 2024 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а ОСОБА_5 - в той же строк, але з моменту вручення йому копії цієї ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1