Провадження № 1-кп/185/370/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2024 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участі секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в період воєнного стану кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001154 від 28 червня 2023 року, № 0001726 від 01 жовтня 2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 289, ч. 2 ст. 289 КК України,

за участю:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого - ОСОБА_3 ,

захисника

обвинуваченого-адвоката - ОСОБА_5 (дистанційно),

В С Т А Н О В И В :

Від прокурора надійшло клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 строк якого спливає 24 липня 2024 року, оскільки ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не перестали існувати.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 заперечував щодо продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на необґрунтованість та недоведеність ризиків і завив клопотання про зміну застосованого до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.

Обвинувачений ОСОБА_3 заперечував щодо продовження йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підтримав клопотання свого захисника про зміну відносно нього запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт.

Прокурор заперечувала проти задоволення клопотання про зміну відносно обвинуваченого запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт. Вважає, що ризики, які були враховані при обранні обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не перестали існувати, та більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти існуючим ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

З`ясувавши думку сторін кримінального провадження із зазначеного питання, суд приходить до наступного висновку.

Строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 закінчиться до наступного судового засідання, однак завершити кримінальне провадження неможливо, оскільки є необхідність у відкладені судового засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу, судом враховується, що ризики, передбачені ст.177 КПК України встановлені під час застосування запобіжного заходу, продовжують існувати, а саме: необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Також, ст. 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про запобіжний захід, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, необхідно враховувати в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

На виконання вказаних вимог Закону судом встановлено, що ОСОБА_3 є особою раніше не судимою, обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, які відповідно до ст. 12 КК України є нетяжким та тяжким злочином, за які за сукупністю кримінальних правопорушень, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до восьми років з конфіскацією майна або без такої, не має місця роботи, не має постійного джерела прибутку, має позитивну характеристику, але ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не перестали існувати і мають місце при продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи обсяг пред`явленого ОСОБА_3 обвинувачення, є достатні підстави вважати, що, зважаючи на ймовірну тяжкість покарання, яке загрожує останньому, у разі визнання його винуватим у кримінальних правопорушеннях, ОСОБА_3 , перебуваючи під загрозою застосування тяжкого покарання, може переховуватися від суду, тобто наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Під час розгляду клопотання захисника адвоката ОСОБА_5 , щодо зміни запобіжного заходу ОСОБА_3 з тримання під вартою на цілодобовий домашній, вивчались можливість застосування відносно нього більш м`якого запобіжного заходу, для запобігання ризиків передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Однак враховуючи їх реальне існування є підстави вважати, що знаходячись на свободі, ОСОБА_3 може продовжити злочинну діяльність. На підтвердження цього ризику свідчить той факт, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні декількох кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 289 КК України, в той час коли стосовно нього перебував обвинувальний акт в Павлоградському міськрайонному суді, у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

Тому доводи захисника адвоката - ОСОБА_5 , що наявність ризиків не доведено та обвинувачений не має на меті ухилятися від кримінальної відповідальності, не збирається вчиняти інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому він обвинувачується, не прийнятне судом і вважає, що ці обставини в даному випадку не можуть бути беззаперечними стримуючими факторами подальшої належної процесуальної поведінки обвинуваченого. Крім того, в судовому засіданні стороною захисту не надано суду аргументованих доказів того, що обставини, які були прийняті судом при обранні та продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з часом змінились, або виникли нові обставини, які б надавали можливість вирішення судом питання про зміну запобіжного заходу на більш м`який у вигляді домашнього арешту.

Досліджуючи клопотання сторони захисту щодо зміни обвинуваченому запобіжного заходу на домашній арешт, враховуючи вік та задовільний стан здоров`я обвинуваченого, зважаючи на фактичні обставини кримінального провадження, яке згідно обвинувального акту було скоєно в умовах воєнного стану, суд вважає, що вказані відомості про особу обвинуваченого в сукупності із обсягом пред`явленого йому обвинувачення та встановленими ризиками, передбаченими п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, дають достатні підстави вважати, що альтернативні запобіжні заходи не здатні запобігти вказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, у зв`язку з чим клопотання сторони захисту про зміну обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу задоволенню не підлягає.

Таким чином, продовження існування зазначених вище обставин у їх сукупності, дають суду підстави продовжити ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Суд вважає за необхідне продовжити запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою з визначенням застави, відповідно до ст. 183 КПК України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 182, 183, 331, 372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 , - задовольнити.

Продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 18 вересня 2024 року.

Визначити заставу у розмірі 53680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) грн 00 коп. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Покласти на ОСОБА_3 у разі внесення застави, обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області на визначений час;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з свідками та потерпілим по даному кримінальному провадженні;

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт - відмовити.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захисникам, прокурору, направити начальнику Державної установи «Дніпровська установа виконання покарань (№ 4)».

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1