Справа № 216/4628/23
провадження 1-кс/216/2097/23
УХВАЛА

іменем України

20 вересня 2023 року місто Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

Головуючого, слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю : секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №2 клопотання слідчого СВ Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривого Рога Дніпропетровської області, громадянина України, з середньо-технічною освітою, не одруженого, офіційно не працюючого, на утриманні малолітніх, неповнолітніх або інших непрацездатних осіб не маючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше неоднгоразово судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, у кримінальному провадженні № 0001133 від 06.06.2023 року, -

в с т а н о в и в:

27.07.2023 року до слідчого судді надійшло вказане клопотання слідчого, яке мотивовано тим, що ОСОБА_6 діючи, умисно, з прямим умислом на таємне викрадення чужого майна, тобто усвідомлюючи суспільну небезпечність свого діяння, передбачаючи його шкідливі наслідки та бажаючи їх настання, з корисливих мотивів щодо незаконного збагачення за рахунок чужого майна, переслідуючи корисливу мету збагатитись, будучи обізнаним про те, що в Україні діє воєнний стан, запроваджений з 24.02.2022 по теперішній час у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України відповідно до Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 за №64/2022» за №2102-ІХ від 24.02.2022 та Указу Президента України №133/2022 від 14.03.2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні діє воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб та відповідно було продовжено дію воєнного стану з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Крім того, Законом України від 21.04.2022 № 2212-IX відповідно до пункту 31 частини першої статті 85 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" затверджено Указ Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 18 квітня 2022 року № 259/2022 про продовження строку дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Крім того, Законом України від 22 травня 2022 року за N 2263-IX Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" відповідно до пункту 31 частини першої статті 85 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" Верховна Рада України затвердила Указ Президента України від 17 травня 2022 року N 341/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", згідно якому у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Крім того, відповідно до Закону України від 15.08.2022 №2500-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 12 серпня 2022 року №573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» на часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX (зі змінами, внесеними Указом від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-IX, Указом від 18 квітня 2022 року № 259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-IX, та Указом від 17 травня 2022 року № 341/2022, затвердженим Законом України від 22 травня 2022 року № 2263-IX) - продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Крім цього, Законом України «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 16.11.2022 р. №2738-IX строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 р. строком на 90 діб.

11 лютого 2023 року Президентом України підписано закони про продовження строку дії воєнного стану та загальної мобілізації в Україні з 19 лютого 2023 року строком на 90 діб (тобто до 20 травня). Законом № 2915-IX передбачено продовження строку дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб. Законом (реєстр. № 9259) затверджено Указ Президента України від 1 травня 2023 року № 254/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», яким строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05 години 2023 року 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб (тобто до 18 серпня 2023 року), будучи раніше судимим, маючи не погашену та не зняту у встановленому законом порядку судимість за вироком Центрально-Міським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 15.06.2022 року за ч. 2 ст. 185 КК України до 3-х років позбавлення волі. На підставі ст. 75, 76 КК України від відбування покарання звільнений з іспитовим строком на 3 роки, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став, повторно вчинив умисний корисливий злочин проти власності за наступних обставин.

Так, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 27 травня 2023 року о 09 годині 54 хвилин прибув до магазину «Всемобільний», який розташований на площі Визволення, буд. 1 «к» в Центрально-Міському районі м. Кривого Рога, за місцем здійснення підприємницької діяльності «Сіманчука» ОСОБА_8 , діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, та реалізуючи свій злочинний намір, направлений на таємне викрадення чужого майна та звернення його на свою користь усвідомлюючи обмежені межі приватності місця знаходження майна та не утруднений доступ до нього, впевнившись у відсутності ймовірних свідків - очевидців та самої уваги з боку потерпілої ОСОБА_9 , в тому, що його дії носять таємний характер і за ними ніхто не спостерігає, о 09:56 годині узяв, тим самим таємно викрав з торгівельної полиці мобільний телефон марки «Realme» моделі «C25Y» 4/128Gb імей: НОМЕР_1 , який перебував без сім-карти та карти пам`яті, в неушкодженому, робочому та бувшому використані в кількості однієї одиниці вартістю 3466,33 грн., після чого, помістив його до лівої зовнішньої кишені свого одягу, а саме кофти в яку був одягнений з місця скоєння злочину разом з викраденим майном зник, розпорядившись ним за власним розсудом, тим самим спричинив потерпілій ОСОБА_9 матеріальної шкоди на загальну суму 3466,33 грн. (три тисячі чотириста шістдесят шість грн. 66 коп.).

Умисні дії ОСОБА_6 кваліфікуються як кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України, за ознаками: таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, в умовах воєнного стану.

26 липня 2023 року слідчим СВ Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 було складено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яке погоджено з прокурором криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_3 відносно ОСОБА_6 .

Цього ж дня ОСОБА_6 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Встановлені під час досудового розслідування обставини, які підтверджуються доданими до цього клопотання матеріалами, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 вказаного кримінального правопорушення та існування ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Посилаючись на викладене, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і запобігання існуючим ризикам, слідчий просила застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи у даному випадку є недостатніми.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання слідчого підтримала та просила задовольнити з наведених у ньому підстав.

Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник поклалися на розсуд суду. При цьому, підозрюваний пояснив факт неприбуття вчасно на розгляд клопотання наркотичною залежністю.

Заслухавши учасників судового засідання, слідчого, який підтримав вказане клопотання, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0001133 від 06.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

26.07.2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Ухвалою Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01.08.2023 року слідчому СВ Криворізького РУП ГУНП в Дніпрпетровській області ОСОБА_7 було надано дозвіл на затримання ОСОБА_6 з метою приводу для розгляду клопотання про застосування щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки останній переховувався від суду, будучи обізнаним про розгляд клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно нього.

19.09.2023 року о 13020 год. ОСОБА_6 затримано за ухвалою слідчого судді.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення на цій стадії кримінального провадження підтверджується як поясненнями останнього під час судового розгляду, який повністю визнав обставини скоєння злочину, так і доданими до клопотання матеріалами, а саме: протоколом огляду місця події від 27.05.2023; показаннями потерпілої ОСОБА_9 наданими під час допиту від 15.06.2023; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками ОСОБА_6 потерпілій ОСОБА_9 від 15.06.2023 року; показаннями ОСОБА_10 наданими під час допиту свідка від 27.06.2023; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками ОСОБА_6 свідку ОСОБА_10 від 27.06.2023 року; протоколом огляду документу (лазерного диску) від 24.06.2023 наданого свідком ОСОБА_10 ; протоколом огляду лазерного диску на якому містяться файли із відеозаписами, щодо факту укладання предмету застави майна, а саме: мобільного телефону марки «Realme» моделі «C25Y» 4/128Gb імей: НОМЕР_1 ; показаннями потерпілої ОСОБА_9 наданими під час додаткового допиту від 13.07.2023; показаннями потерпілої ОСОБА_9 наданими під час додаткового допиту від 13.07.2023; протоколом огляду мобільного телефону марки «iPhone» 12 Pro Max наданого потерпілою ОСОБА_9 за участю спеціаліста на якому містяться фото та файли із відеозаписами, щодо особи котра вчинила даний злочин від 20.07.2023; показаннями свідка ОСОБА_10 наданими під час додаткового допиту від 21.07.2023; показаннями підозрюваного ОСОБА_6 наданими під час допиту підозрюваного від 25.07.2023 за участю захисника.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя також враховує, що згідно з рішеннями ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити злочин.

Матеріалами кримінального провадження, зазначеними вище підтверджено факт таємного викрадення чужого майна ОСОБА_6 , вчиненого повторно, під час воєнного стану , тому, слідчий суддя вважає пред`явлену підозру цілком обґрунтованою.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканість, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), тому можуть бути застосовані лише за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ).

Таким чином, оскільки ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, на території України офіційно не працевлаштований, утриманців не має, проживає поза межами реєстрації, злочин вчинив в період іспитового строку, раніше неодноразово судимий за аналогічні корисливі злочини, скоєнні після звільнення з місць позбавлення волі. Переховувався від органів досудового слідства та суду, будучи обізнаним про необхідність явки до суду для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно нього, що свідчить про те, що залишаючись на свободі, матиме змогу переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вичинити інше кримінальне правопорушення, що вказує на наявність існування ризиків, передбачених п. 1,5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи зазначені обставини, слідчий суддя дійшов висновку про наявність достатніх підстав для застосування до підозрюваного найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки стороною обвинувачення доведено, що саме такий запобіжний захід відповідає тяжкості кримінального правопорушення й даним про особу підозрюваного, а також є співмірним з реально існуючими ризиками, запобігти яким, окрім як застосуванням такого виняткового запобіжного заходу, - неможливо.

У зв`язку з цим жоден із більш м`яких запобіжних заходів у даних фактичних обставинах не буде ефективним і доцільним, оскільки застосування особистого зобов`язання, особистої поруки, домашнього арешту не зможе забезпечити гарантії належної процесуальної поведінки підозрюваного, тому слідчий суддя не вбачає підстав для можливості застосування інших запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою, за їх недостатністю для запобігання наявним ризикам та забезпечення виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків і належної поведінки.

Доводи сторони захисту щодо відсутності судового виклику явки підозрюваного до слідчого судді суд не приймає до уваги, які не спростовують вказаних висновків суду. А крім того, Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини передбачено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Пояснення ОСОБА_6 під час судового розгляду свідать про обізнаність його про судове провадження у його справі, під час яких він назвав причини, зазначені вище, за якими ухилився від явки до слідчого судді.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Частиною 4 ст. 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно з ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб виключити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Ураховуючи обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан підозрюваного, дані про його особу та наявні ризики, слідчий суддя дійшов висновку, що пропорційним тому ступеню небезпеки, ризики якого є в кримінальному провадженні, а також тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування, є застава як альтернатива запобіжному заходу у вигляді тримання під вартою, в розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 80 520 грн. На думку слідчого судді, саме такий розмір застави буде співмірним з існуючими в кримінальному провадженні ризиками й достатнім стримуючим засобом, який зможе забезпечити гарантії належної поведінки підозрюваного та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193-196, 369-372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком у 60 днів, а саме, починаючи з 13 год. 20 хв. 19 вересня 2023 року у відповідності до ст. 208 КПК України.

Визначити кінцевий строк дії ухвали 17 листопада 2023 року включно.

Визначити заставу в розмірі 80 520 (вісімдесят тисяч п`ятсот двадцять) грн,, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у визначеному розмірі протягом дії цієї ухвали.

У разі внесення застави й звільнення підозрюваного з-під варти, зобов`язати його прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду та покласти на нього строком до 17 листопада 2023 року включно такі обов`язки:

- не відлучатися із м. Кривого Рогу Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з потерпілим у даному кримінальному провадженні ;

- здати на зберігання до відповідного органу ТУ Державної міграційної служби України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

З моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в цій ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 цього Кодексу.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу негайно після її оголошення вручити підозрюваному, захиснику, слідчому, прокурору та направити директору Державної установи «Криворізька установа виконання покарань (№3)» для виконання.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції Дніпровського апеляційного суду, а особою, яка перебуває під вартою, у той же строк з моменту вручення їй копії ухвал

Слідчий суддя ОСОБА_11