Справа № 185/3880/24
Провадження № 1-кс/185/465/24
У Х В А Л А

17 квітня 2024 року м.Павлоград

Слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача СД Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , про арешт майна, погоджене прокурором Павлоградської окружної прокуратури ОСОБА_4 , в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000191 від 13.04.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

16.04.2024 року до Павлоградського міськрайонного суду надійшло зазначене клопотання, в якому слідчий просить накласти арешт, шляхом заборони на відчуження, розпорядження та користування вилученого в ході огляду місця події майно, а саме: пристрій для вилову риби сітка «Павук» з металевою хрестовиною та 4 металевих прута власником якої є ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає: АДРЕСА_1 , залишити на зберіганні на території Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: АДРЕСА_1 .

У обґрунтування клопотання дізнавач зазначає, що 13.04.2024 року близько 00:08 годин під час патрулювання на території Вербківської сільської громади, Павлоградського району Дніпропетровської області, по річці Самара поліцейським офіцеру громади був зупинений гр. ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який здійснював незаконне зайняття рибним добувним промислом за допомогою заборонених знарядь лову, чим завдав істотної шкоди. В ході виїзду на місце події виявлено та вилучено: приладдя для ловлю риби сітку «Павук», 4 металевих прута та карась сріблястий в кількості 61 штука. Сума збитку встановлюється.

Виїздом на місце події був встановлений громадянин ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який незаконно здійснював вилов риби за допомогою заборонених знарядь лову, яких останній є власником а саме: пристрій для вилову риби сітка «Павук» з металевою хрестовиною та 4 металевих прута.

Під час огляду місця події у ОСОБА_6 , було виявлено та вилучено: пристрій для вилову риби сітка «Павук» з металевою хрестовиною та 4 металевих прута, чим згідно додатка №1 до Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року №1209, заподіяно державі в особі Управління державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області істотної шкоди.

Дізнавач в судове засідання не з`явився, надав заяву, згідно якої просив провести розгляд справи без його участі, клопотання підтримав.

ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання був повідомлений належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання

Розглянувши клопотання, вивчивши додані до нього документи, слідчий суддя доходить такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді? або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Постановою дізнавача СД Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області від 13.04.2024 року речі, на які дізнавач просить накласти арешт визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000191 від 13.04.2024 за ч.1 ст.249 КК України.

Згідно п. 1 ст. 98 КПК України, встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок кримінального правопорушення.

Вилучені речі та предмети мають суттєве значення для встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, їх арешт потрібен для забезпечення подальшого повного, неупередженого доказування у кримінальному провадженні, а також те, що вилучене майно є доказом злочину. Існує реальна загроза відчуження, зміни або знищення вказаного майна, його втрата може слугувати втратою доказової бази по кримінальному провадженню.

З огляду на вказані обставини розумним та співрозмірним буде накладення арешту на вищевказане майно.

Що ж стосується вимоги дізнавача щодо визначення місця зберігання даних речових доказів, слідчий суддя звертає увагу на наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Так, Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженим Постановою КМУ від 19 листопада 2012 року №1104, не передбачено, що під час досудового розслідування місце зберігання речового доказу визначається рішенням слідчого судді.

Із зазначеного можна зробити висновок, що під час досудового розслідування зберігання речових доказів, наданих стороні обвинувачення, покладається на зазначену сторону, а відтак, оскільки діючим законодавством не передбачено звернення слідчого чи прокурора до слідчого судді з клопотанням про визначення місця зберігання речового доказу, правові підстави для задоволення клопотання в цій частині відсутні.

Таким чином, клопотання підлягає задоволенню частково.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170, 172, 173,174 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача СД Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , про арешт майна, погоджене прокурором Павлоградської окружної прокуратури ОСОБА_4 , в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000191 від 13.04.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України задовольнити частково.

Накласти арешт, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування на пристрій для вилову риби сітка «Павук» з металевою хрестовиною та 4 металевих прута, власником яких є ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В іншій частині відмовити.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, підозрюваним, обвинуваченим, третіми особами, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали, та виконується негайно слідчим.

Слідчий суддя: ОСОБА_1