Справа № 182/1794/24
Провадження № 1-кс/0182/407/2024
У Х В А Л А

Іменем України

05.04.2024 року м. Нікополь

Слідчий суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської обл..

ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ст. слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Покровського відділу Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, відомості про вчинене кримінальне правопорушення за яким внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.02.2024 за № 0000098 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, українця, громадянина України, освіта середня, не працюючого, неодруженого, неповнолітніх дітей на утриманні не має, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого:

- 17.04.2023 до Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області направлено обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000017 від 09.02.2023 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, рішення по справі не прийнято;

- 03.10.2023 до Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області направлено обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000313 від 12.08.2023 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, рішення по справі не прийнято;

- 13.12.2023 до Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області направлено обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000360 від 01.10.2023 за ознаками злочинів передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, рішення по справі не прийнято;

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України,

за участю сторін кримінального провадження

прокурора ОСОБА_4 ( в режимі відеоконференцзв`язку з власних технічних засобів),

підозрюваного ОСОБА_5 ,-

в с т а н о в и в :

02 квітня 2024 р. до Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшло клопотання ст. слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Покровського відділу Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, відомості про вчинене кримінальне правопорушення за яким внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.02.2024 за № 0000098 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що в період воєнного стану, котрий був введений на території України 24.02.2022 Указом Президента України за № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», а саме 24.02.2024 приблизно о 07 годині 00 хвилині ОСОБА_5 проходив повз територію АТ «Покровський ГЗК», розташовану за адресою вул. Північнопромислова 20, м. Покров, Дніпропетровської області, яка перебуває під відомчою охороною, де у нього в той же ж день та час з корисливих спонукань виник злочинний намір, направлений на крадіжку майна, із приміщення механічно-будівельного цеху АТ «Покровський ГЗК», розташованого за вищевказаною адресою.

З метою реалізації свого злочинного наміру, спрямованого на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_5 в той же ж день та час, знаходячись там же, переліз через паркан території АТ «Покровський ГЗК», таким чином, протиправно проник на територію АТ «Покровський ГЗК», розташованого за адресою вул. Північнопромислова 20, м. Покров Дніпропетровської області.

Після чого, в той же ж день та час, ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний намір, спрямований на таємне викрадення чужого майна, переконавшись, що ніхто не бачить його протиправних дій, діючи таємно, умисно, з корисливих спонукань, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, за допомогою фізичної сили розбив скло на одному із вікон приміщення механічно-будівельного цеху, який розташований на території АТ «Покровського ГЗК» по вул. Північнопромислова 20, м. Покров Дніпропетровської області та незаконно проник до вказаного вище приміщення звідки умисно, таємно викрав майно, належне АТ «Покровському ГЗК»., а саме: різак «ДОНМЕТ 337 П 9/9», вартість якого відповідно до висновку експерта № 1075 від 20.03.2024 становить 1456,25 гривень; різак пропановий «ДОНМЕТ 337 П», вартість якого відповідно до висновку експерта № 1075 від 20.03.2024 становить 978,08 гривень; кабель КВВНГ 7х1.5 для Електрокранбалки 12 метрів та зварювальний кабель 16х1 для зварювального апарату комбінованого ТДК-315-92 20 метрів, вартість яких під час досудового розслідування не надалось за можливе встановити.

Після вчинення таємного викрадення майна ОСОБА_5 з місця вчинення злочину зник, розпорядившись в подальшому викраденим майном на власний розсуд, чим спричинив АТ «Покровський ГЗК» матеріальний збиток на загальну суму 2424,33 гривні.

Крім того, в період воєнного стану, котрий був введений на території України 24.02.2022 Указом Президента України за № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», а саме 26.02.2024 приблизно о 07 годині 00 хвилині ОСОБА_5 проходив повз територію АТ «Покровський ГЗК», розташовану за адресою вул. Північнопромислова 12, м. Покров, Дніпропетровської області, яка перебуває під відомчою охороною, де у нього в той же ж день та час з корисливих спонукань виник злочинний намір, направлений на крадіжку майна, з приміщення Богданівської збагачувальної агломераційної фабрики, що належать АТ «Покровський ГЗК», розташованого за вищевказаною адресою.

З метою реалізації свого злочинного наміру, спрямованого на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_5 в той же ж день та час, знаходячись там же, переліз через паркан території АТ «Покровський ГЗК», таким чином, протиправно проник на територію АТ «Покровський ГЗК», розташованого за адресою вул. Північнопромислова 12, м. Покров Дніпропетровської області.

Після чого, в той же ж день та час, ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний намір, спрямований на таємне викрадення чужого майна, переконавшись, що ніхто не бачить його протиправних дій, діючи таємно, умисно, повторно, з корисливих спонукань, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, шляхом вільного доступу незаконно проник приміщення БЗАФ, де розташований кран мостовий електричний грейферний (інв. № 40828) та кран мостовий з візком (інв. №47420), звідки умисно, таємно повторно викрав майно, належне АТ «Покровському ГЗК», а саме: кулачковий контролер ККТ-61А, вартість якого відповідно до висновку експерта № 1076 від 20.03.2024 становить 1117,65 гривень; командо контролер ККП 1164 У2, вартість якого відповідно до висновку експерта № 1076 від 20.03.2024 становить 1417,86 гривень; командо контролер ККП ККП 1169 У2 у кількості 2шт., вартість яких відповідно до висновку експерта № 1076 від 20.03.2024 становить 2620,80 гривень; а також контролер кулачковий ККТ-61А У2, контролер кулачковий ККТ-62А У2, командо контролер НОМЕР_1 , командо контролер НОМЕР_2 , вартість яких під час досудового розслідування не надалось за можливе встановити.

Після вчинення таємного викрадення майна ОСОБА_5 з місця вчинення злочину зник, розпорядившись в подальшому викраденим майном на власний розсуд, чим спричинив АТ «Покровський ГЗК» матеріальний збиток на загальну суму 5156,31 гривні.

21.03.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого ч.4 ст.185 КК України - таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, поєднана з проникненням у інше приміщення та інше сховище, вчинена в умовах воєнного стану.

Обставинами, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні злочину є наступні докази:

- протокол допиту в якості представника потерпілого ОСОБА_6 , який вказав на всі обставини, вчинення кримінального правопорушення;

- протокол огляду місця події, а саме механічно-будівельний цех по АДРЕСА_2 , під час проведення якого зафіксовано обстановку після вчинення правопорушення ОСОБА_5 та факт відсутності майна , що належить АТ «Покровський ГЗК»;

- протокол допиту свідка ОСОБА_7 , яка розповіла, що в ході вживання алкогольних напоїв з ОСОБА_5 , останній повідомив їй про скоєнні ним крадіжки;

- протокол допиту свідка ОСОБА_8 , який розповів, що 24.02.2024 ОСОБА_5 продав йому мідну шинку та два різаки;

- протокол огляду місця події, а саме приміщення БЗАФ по АДРЕСА_2 , під час проведення якого зафіксовано обстановку після вчинення таємного викрадення майна ОСОБА_5 ;

- протокол допиту свідка ОСОБА_9 , який пояснив, що 28.02.2024 ОСОБА_5 продав йому 8 контролерів.

ОСОБА_5 вчинив тяжкий злочин, який відповідно до санкції ч.4 ст.185 КК України карається позбавленням волі на строк від 5 до 8 років.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, та п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - вчинити інше кримінальне правопорушення.

Наявність цих ризиків доводиться наступними матеріалами кримінального провадження:

Вивченням даних, що характеризують особу підозрюваного ОСОБА_5 встановлено, що в провадженні Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області знаходиться об`єднане кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочинів передбачених ч. 4 ст. 185 та ч. 1 ст. 121 КК України, за яким стосовно ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Проте, даний запобіжний захід ОСОБА_5 неодноразово порушував, продовжуючи вчиняти корисливі злочини, за які на даний час притягується до кримінальної відповідальності.

Наведене вказує, що існує обґрунтований ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України того, що ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, буде продовжувати свою злочинну діяльність і вчинить інше корисливе кримінальне правопорушення

Крім того, ОСОБА_5 вчинив тяжкий злочин, який відповідно до санкції ч.4 ст.185 КК України карається позбавленням волі на строк від 5 до 8 років та останній з метою ухилення від притягнення його до кримінальної відповідальності може залишити місце свого постійного проживання, з метою ухилення від слідства та суду, та унеможливлення реалізації заходів забезпечення кримінального провадження, виконання з останнім необхідних слідчих дій, реалізації прийнятих в ході досудового розслідування рішень та виконання вироку суду в подальшому.

Зазначене вказує на наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Запобігти цим ризикам може лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Враховуючи тяжкість вчиненого злочину і санкцію ч. 4 ст. 185 КК України, яка передбачає покарання лише у вигляді позбавлення волі, вважаю, що будь який інший запобіжний захід, навіть цілодобовий домашній арешт не перешкодить ОСОБА_5 переховатися від правоохоронних органів та не включать можливості вчинення ним нового злочину.

Крім того, в оточені ОСОБА_5 не має особи, яка заслуговує на довіру та може поручитися за виконання обвинуваченим, покладених на нього обов`язків, відповідно до статті 194 Кримінального процесуального кодексу України і зобов`язатися за необхідності доставляти його до суду на першу про те вимогу. Крім того, вважаю, що майновий стан підозрюваного, не надає останньому можливості внести заставу.

Також орган досудового розслідування наголосив на тому, що ні один із більш м`яких запобіжних заходів не здатен запобігти ризикам, передбаченим п.1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, можливо, враховуючи те, що за вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, йому може бути призначено покарання у вигляді позбавленням волі строком від 5 до 8 років, то дотримується обов`язкова умова призначення даного запобіжного заходу, передбачена п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, тобто передбаченість законом покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Враховуючи вищевикладене та те, що для проведення досудового розслідування і розгляду в розумні строки даного кримінального провадження в суді необхідно забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також те, що наявні достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, та продовжити злочинну діяльність, виникла необхідність застосувати до підозрюваного запобіжного заходу, який забезпечить виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також попередить настання ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, а саме тримання під вартою.

Прокурор підтримала клопотання слідчого та просила його задовольнити, оскільки вважає, що є обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень /злочинів/, передбачених ч.4 ст. 185 КК України, а також є ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам.

Підозрюваний ОСОБА_5 не заперечував проти задоволення клопотання слідчого.

Вислухавши прокурора, підозрюваного, слідчий суддя враховує наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

При обранні запобіжного заходу, слідчий суддя, суд, як це зазначено у ст. 178 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється;

3) вік та стан здоров`я;

4) міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію;

7) майновий стан;

8) наявність судимостей;

9) дотримання умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Як вбачається з наданих копій матеріалів, а саме з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, відомості про вчинені кримінальні правопорушення з правовою кваліфікацією за ч.4 ст. 185 КК України внесені до ЄРДР 24.02.2024 та 27.02.2024 за № 0000098.

21 березня 2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень /злочинів/, передбачених ч.4 ст. 185 КК України.

Таким чином, ОСОБА_5 є підозрюваним у вчиненні тяжких злочинів, передбачених ч.4 ст. 185КК України.

При вирішенні питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, однією з підстав є саме обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, яка, власне, випливає зі змісту процесуального рішення повідомлення про підозру.

Наявність обґрунтованої підозри є умовою законності застосування запобіжного заходу.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення вищевказаних кримінальних правопорушень підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема: протоколом допиту в якості представника потерпілого ОСОБА_6 ; протоколами огляду місця подій; протоколами допитів свідків.

Вказані докази є вагомими та дають обґрунтовані підстави для підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень /злочинів/.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК України).

Так, у клопотанні ст. слідчим заявлено наявність ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик переховування від органів досудового розслідування та суду та ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.

Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та суду.

Слідчий суддя вважає, що заявлений стороною обвинувачення ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України (переховування від органів досудового розслідування та/або суду) об`єктивно існує, бо підозрюваний, усвідомлюючи тяжкість можливого покарання у виді позбавлення волі строком від 5-ти до 8-ми років, яке йому загрожує у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Щодо ризику вчинення іншого кримінального правопорушення.

На обґрунтування ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, слідчим у клопотанні зазначено, що ОСОБА_5 хоча і є раніше не судимим, однак в провадженні Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області знаходиться об`єднане кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочинів передбачених ч. 4 ст. 185 та ч. 1 ст. 121 КК України, за яким стосовно ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Проте, даний запобіжний захід ОСОБА_5 неодноразово порушував, продовжуючи вчиняти корисливі злочини, за які на даний час притягується до кримінальної відповідальності; не має постійного джерела доходу, ніде не працює, що свідчить про відсутність у підозрюваного будь-яких стримуючих факторів від вчинення нових злочинів, однак ОСОБА_5 продовжує свою злочинну діяльність, а тому, залишаючись на свободі може продовжити вчиняти інші кримінальні правопорушення.

З огляду на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисних, корисливих злочинів, існування даного ризику не виключається.

Зазначена позиція не суперечить принципу презумпції невинуватості, оскільки мова йде про ймовірну можливість особи вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, а не про звинувачення особи у вчиненні кримінальних правопорушень.

Отже, на думку слідчого судді, прокурором доведено наявність ризику вчинення іншого кримінального правопорушення. Вказаний ризик на даному етапі досудового розслідування існує.

Слідчий суддя враховує, що інкриміновані ОСОБА_5 злочини належать до категорії тяжких, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 5-ти до 8-ми років; доведення стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 даних кримінальних правопорушень; доведення існування ризиків: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; вчинення іншого кримінального правопорушення, а також те, що ОСОБА_5 не має постійного місця роботи та законних джерел доходів, не одружений, на утриманні нікого не має, на даний час в провадженні Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області перебувають кримінальні провадження за вчинення аналогічних злочинів, що, на переконання слідчого судді, дає певну характеристику особі підозрюваного. Зважаючи на вищевикладені обставини у сукупності, слідчий суддя переконаний, що стороною обвинувачення доведено необхідність обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При цьому обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, що виключають можливість застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею не встановлено.

Застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти встановленим під час судового розгляду ризикам.

Так, особисте зобов`язання не зможе перешкодити можливості переховування підозрюваним; вчинення ним іншого кримінального правопорушення. Жодних звернень щодо передачі ОСОБА_5 на поруки не надходило. Домашній арешт щодо ОСОБА_5 застосувати також недоцільно, оскільки у підозрюваного немає родичів, які б змогли належним чином контролювати його поведінку та гарантувати виконання підозрюваним умов домашнього арешту. Крім того, згідно об`єднаних обвинувальних актів, які перебувають в провадженні Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області підозрюваному ОСОБА_5 був обраний запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Проте, даний запобіжний захід ОСОБА_5 був порушений та вчинив корисливі злочини, за які на даний час притягується до кримінальної відповідальності.

Отже з урахуванням тяжкості кримінальних правопорушень /злочинів/, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 доведення стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри та існування ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також дані про особу підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. За таких обставин, клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Зважаючи на відомі обставини кримінального провадження, на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», слідчий суддя приходить до висновку про доведеність обставин, які виправдовують тримання підозрюваного під вартою.

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

При цьому, п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України передбачає, що розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий суддя, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні та беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_5 не працює, не одружений, на утриманні нікого не має, вважає необхідним та достатнім встановлення застави згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України в мінімальному розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 60 560 грн.

При цьому, слідчий суддя вважає, що такий розмір застави здатен достатньою мірою забезпечити дієвість цього кримінального провадження,

Альтернативний запобіжний захід у виді застави у зазначеному розмірі буде достатнім стимулюючим фактором, який би підозрюваний або інша особа (заставодавець) боялася б втратити внаслідок невиконання процесуальних обов`язків.

Крім того, в порядку ч. 5 ст. 194 КПК України, при визначенні альтернативного запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, у зв`язку із встановленням ризиків перешкоджання кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду в провадженні якого перебуває кримінальне провадження;

- не відлучатися з м. Поров, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду в провадженні якого перебуває кримінальне провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд в провадженні якого перебуває кримінальне провадження, про зміну свого місця проживання.

Такі обов`язки за своїм характером не будуть занадто обтяжливими для ОСОБА_5 і здатні запобігти реалізації встановлених вище слідчим суддею ризиків.

При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне відзначити, що відповідно до положень статті 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінальних проваджень.

Керуючись ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

Клопотання ст. слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Покровського відділу Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, відомості про вчинене кримінальне правопорушення за яким внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.02.2024 за №0000098 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали про тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів та строку досудового розслідування, тобто ухвала діє до 03 червня 2024 р.

Одночасно визначити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в сумі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 60 560 ( шістдесят тисячь п`ятсот шістдесят) грн. для забезпечення виконання ним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею у даній ухвалі, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави та зобов`язаний виконувати наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду в провадженні якого перебуває кримінальне провадження;

- не відлучатися з м. Покров, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду в провадженні якого перебуває кримінальне провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд в провадженні якого перебуває кримінальне провадження, про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі нез`явлення його за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин або неповідомлення ним про причини своєї неявки або порушення ним обов`язків, покладених на нього цією ухвалою, застава звертається у дохід держави.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1