Справа №295/8185/24
УХВАЛА

щодо накладення арешту

30.05.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшої слідчої ВП №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно, подане в кримінальному провадженні №0000101 від 27.02.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, та додані до клопотання матеріали,-

в с т а н о в и в :

І. Суть клопотання

28.05.2024 слідча за погодженням з прокурором звернулась з клопотанням, в якому просить накласти арешт на майно, яке на праві власності належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на: 1/6 частину квартири АДРЕСА_1 ; 1/5 частину квартири АДРЕСА_2 .

Згідно клопотання слідчими слідчого відділу ВП №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000101 від 27.02.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

В ході проведення досудового слідства 21.05.2024 в кримінальному провадженні ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України - незаконне придбання, зберігання з метою збуту та збут психотропної речовини «амфетаміну», у великому розмірі, вчинене повторно.

Обґрунтовуючи подане клопотання, слідча посилається на те, що ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, покарання за вчинення якого передбачено у виді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років з обов`язковою конфіскацією майна, а тому виникла необхідність у накладенні арешту на нерухоме майно, яке на праві власності належить ОСОБА_5 , з метою забезпечення можливої конфіскації майна, як виду покарання.

ІІ Процедура та позиції сторін

Слідча в судове засідання не з`явилась, в клопотання просить проводити розгляд справи без її участі.

Відповідно ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Слідчий суддя вважає за необхідне провести розгляд клопотання без участі підозрюваного ОСОБА_5 з метою забезпечення арешту майна з огляду на приписи ч. 2 ст. 172 КПК України.

Відповідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.

ІІІ Кримінально-процесуальне законодавство

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

За правилами ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка та висновки

Дослідивши клопотання, додані до нього копії з матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні слідчого відділу ВП № 1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне №0000101 від 27.02.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

21.05.2024 ОСОБА_5 в межах даного кримінального провадження повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Зі змісту інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно №380109797 від 24.05.2024 вбачається, що ОСОБА_5 на праві власності належить: 1/6 частина квартири АДРЕСА_1 ; 1/5 частина квартири АДРЕСА_2 .

Кримінальна відповідальність за вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України передбачена у вигляді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна.

Беручи до уваги обставини кримінального провадження, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку, що накладення арешту на нерухоме майно підозрюваного обумовлене забезпеченням можливої конфіскації майна, як виду покарання, передбаченого санкцією ч. 2 ст. 307 КК України, тобто підтверджені підстави, передбачені ст.ст. 170, 171, 173 КПК України, для задоволення клопотання.

Керуючись ст. ст. 170 - 173 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт на майно, яке на праві спільної часткової власності належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на: 1/6 частину квартири АДРЕСА_1 ; 1/5 частину квартири АДРЕСА_2 .

Ухвала підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали не перешкоджає її виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1