Провадження №1-кс/127/5252/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 квітня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

перекладача ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ),

розглянувши в судовому засіданні клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах слідчого відділу Управління Служби безпеки України у Вінницькій області підполковника юстиції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000104 від 10.04.2024 за підозрою ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ) у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 15 частиною 1 статті 201 Кримінального кодексу України, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах слідчого відділу Управління Служби безпеки України у Вінницькій області підполковника юстиції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ).

Клопотання мотивовано тим, що проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000104 від 10.04.2024 за підозрою ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ) у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 15 частиною 1 статті 201 Кримінального кодексу України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 10 квітня 2024 року приблизно о 14 годині 12 хвилин в пункті пропуску «Могилів-Подільський-Отач» відділу митного оформлення № 5 митного поста «Дністер» Вінницької митниці, що знаходиться за адресою: м. Могилів-Подільський, площа Соборна, 7, при проведенні митного контролю та одночасного прикордонного контролю встановлено громадянина Республіки Молдова ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , який рухався з України до Республіки Молдова легковим автомобілем марки «NISSAN PRIMERA», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 ( Республіка Молдова), VIN-код НОМЕР_2 в напрямку «виїзд з України» та який обрав канал позначений символами зеленого кольору «зелений коридор», тим самим, відповідно ч. 5 ст. 366 Митного кодексу України, вчинив дії, якими задекларував те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території. Тобто таке декларування свідчить про факти, що мають юридичне значення.

Так, ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ), достовірно знаючи, що культурні цінності заборонені до переміщення через митний кордон України, реалізуючи свій кримінально протиправний умисел, спрямований на контрабандне переміщення культурних цінностей через митний кордон України, з метою ускладнення його виявлення під час митного контролю, 10 квітня 2024 року, попередньо, умисно приховав у салоні автомобіля марки «NISSAN PRIMERA», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , в кишені обшивки пасажирського переднього сидіння два зіп-пакети (на одному з пакетів наявна наліпка, на якій наявний напис «21.01») у яких наявні предмети округлої форми діаметром 18-19 мм., на вигляд з металу срібного кольору, з викарбуваним профілем обличь людей з однієї сторони та різних фігур з іншої сторони, а також нерозбірливими написами по колу, за візуальними ознаками схожих на старовинні монети, в кількості 98 штук.

У подальшому, 10.04.2024 приблизно о 14 годині 15 хвилин під час митного контролю у пункті пропуску « ІНФОРМАЦІЯ_2 » відділу митного оформлення № 5 митного поста «Дністер» Вінницької митниці у ході проведення поглибленого огляду транспортного засобу марки «NISSAN PRIMERA», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ), який заперечив наявність у нього заборонених до переміщення через митний кордон України речей та вчиняв дії, спрямовані на приховування їх від працівників державної прикордонної служби України та державної митної служби України, в кишені обшивки пасажирського переднього сидіння два зіп-пакети (на одному з пакетів наявна наліпка, на якій наявний напис «21.01») у яких наявні предмети округлої форми діаметром 18-19 мм., на вигляд з металу срібного кольору, з викарбуваним профілем обличь людей з однієї сторони та різних фігур з іншої сторони, а також нерозбірливими написами по колу, за візуальними ознаками схожих на старовинні монети, в кількості 98 штук.

При цьому, ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ), не задекларував та не повідомив працівникам, які здійснювали прикордонний та митний контроль, про переміщення ним культурних цінностей, які приховав у кишені обшивки пасажирського переднього сидіння два зіп-пакети у яких наявні предмети за візуальними ознаками схожі на старовинні монети, в кількості 98 штук, з метою приховування від митного контролю.

Відповідно до висновку первинної державної експертизи культурних цінностей №212/1-3 від 11.04.2024 надані на дослідження предмети округлої форми діаметром 18-19 мм. з металу срібного кольору, з викарбуваним профілем обличь людей з однієї сторони та різних фігур з іншої сторони, а також нерозбірливими написами по колу, за візуальними ознаками схожих на старинні монети, в кількості 98 штук є колекцією культурних цінностей (динарії різних правителів Римської імперії 27 р.до н.е - 395 р.н.е. виготовлених із срібла).

Таким чином, ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ) підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 201 КК України, а саме закінчений замах на контрабанду, тобто переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю культурних цінностей.

10 квітня 2024 року о 23 годині 00 хвилин ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ) затриманий в порядку ст. 208 Кримінального процесуального кодексу України та 11 квітня 2024 року йому повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною 2 статті 15 частиною 1 статті 201 Кримінального кодексу України.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ) повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженню доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 10.04.2024; актом проведення митного огляду 10.04.2024; протоколами допитів свідків від 10.04.2024, а також іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Підставою застосування вказаного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ) злочину, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, а саме:

-переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки він усвідомлює тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання винним в інкримінованому злочині, а саме позбавлення волі;

-вчинити інше кримінальне правопорушення, враховуючи те, що останній намагався приховано перемістити культурні цінності через митний кордон України;

-перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, враховуючи, що підозрюваний не має місця проживання в Україні, має можливість безперешкодно залишити територію України як громадянин Республіки Молдова.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини 2 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років; до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до статті 182 Кримінального процесуального кодексу України, ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ), підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, тому розмір застави передбаченої пунктом 2 частини 5 статті 182 Кримінального процесуального кодексу України необхідно визначити у розмірі вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи відсутність можливості запобігання встановленим ризикам шляхом обрання більш м`якого запобіжного заходу, слідчий просив клопотання задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання слідчого підтримав, оскільки під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, тому необхідно застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави 80 прожиткових мінімумів доходів громадян.

Слідчий ОСОБА_4 в судовому засіданні клопотання підтримав у повному обсязі.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, оскільки підозра не обґрунтована, просив зменшити розмір застави до 20 прожиткових мінімумів доходів громадян.

Підозрюваний ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ) в судовому засіданні вину не визнав, по суті клопотання підтримав думку захисника.

Слідчий суддя, вислухавши думку підозрюваного та його захисника, прокурора, слідчого, дослідивши матеріали клопотання, характеризуючі дані підозрюваного, прийшов до наступного висновку.

Слідчими в особливо важливих справах слідчого відділу Управління Служби безпеки України у Вінницькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000104 від 10.04.2024 за підозрою ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ) у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 15 частиною 1 статті 201 Кримінального кодексу України.

Згідно підозри, оголошеної ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ) ІНФОРМАЦІЯ_3 , останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 201 КК України, а саме закінчений замах на контрабанду, тобто переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю культурних цінностей.

Щодо обґрунтованості підозри слідчий суддя зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває це поняття, враховуючи ст. ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи.

При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя також враховує вимоги п.п.3,4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При цьому, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

Дослідивши матеріали клопотання з додатками, слідчий суддя приходить до висновку, що підозра щодо вчинення ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ) кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 15 частиною 1 статті 201 КК України обґрунтована. Причетність ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ) до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою, для даної стадії кримінального провадження, доводиться доказами, які долучені слідчим до матеріалів клопотання та доведена прокурором при розгляді даного клопотання.

При вирішенні питання про наявність підстав для задоволення клопотання слідчий суддя приймає до уваги, що згідно ч. 1 ст. 183 КПК України взяття під варту є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

В судовому засіданні прокурором доведено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ) підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до семи років.

Згідно із позицією Європейського суду з прав людини, зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Тяжкість можливого покарання може спонукати підозрюваного переховуватися від суду. Це твердження узгоджується з практикою ЄСПЛ, зокрема у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» Європейський суд з прав людини визначив, що тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Крім того, ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ) немає місця проживання в Україні, є громадянином Республіки Молдова, тому може безперешкодно залишити територію України, тобто існує високий ступінь ризику переховування від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Стороною обвинувачення також доведено існування ризику, передбаченого п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, про що свідчить той факт, що станом на теперішній час досудовим розслідуванням не встановлено всіх обставин вказаного кримінального правопорушення.

При цьому слід зазначити, що чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що підозрюваний обов`язково здійснюватиме такі дії, однак має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.

Відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ) одружений та має дитину. Разом з тим, це не є безумовними підставами для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки вказані обставини на даний час не мають такого ступеню довіри, які можуть бути враховані судом, як такі, що мають запобіжний вплив на поведінку підозрюваного, та не є такими, що спростовують встановлені судом ризики.

Щодо репутації підозрюваного, відповідно до вимог п. 6 ч.1 ст.178 КПК України, даних щодо негативної репутації підозрюваного в ході судового розгляду клопотання слідчому судді не надано.

Щодо майнового стану підозрюваного, в дотримання вимог п. 7 ч.1 ст.178 КПК України, слідчий суддя відзначає, що ані стороною захисту, ані стороною обвинувачення відомостей про майновий стан не надано.

На момент розгляду клопотання відомостей, які б вказували про неможливість перебування ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ) в умовах СІЗО при ДУ «Вінницька УВП (№ 1)», зокрема, за станом здоров`я, сторонами не надано, тому слідчий суддя вважає, що заявлені ризики виправдовують тримання особи під вартою, що також доведено прокурором при розгляді даного клопотання.

За змістом ст.131 КПК запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження, а відтак їх застосування має на меті досягнення дієвості цього провадження. Дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування іншого запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти встановленим ризикам, які вказані слідчим та доведені матеріалами справи. Тому, для досягнення мети застосування запобіжних заходів, на даному етапі досудового розслідування запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є необхідним та доцільним. Інший, менш суворий запобіжний захід не зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, що випливають зі змісту ст. 177 КПК України і тримання підозрюваного під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу.

Згідно з ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В силу ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно із ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ), наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, враховуючи, що кримінальне провадження перебуває на початковій стадії, встановлюються обставини вчинення кримінального правопорушення, проводиться відшукання та збір доказів, а також, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства, слідчий суддя приходить до висновку, що застава в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах слідчого відділу Управління Служби безпеки України у Вінницькій області підполковника юстиції ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання особи, тобто з 10.04.2024 по 09.06.2024 включно.

Одночасно визначити заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 242240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА у Вінницькій області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом строку дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ) наступні обов`язки:

?прибувати на виклики слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

?не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

?повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

?утриматись від спілкування із особами, які являються свідками у даному кримінальному провадженні;

?здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя