Справа № 643/5351/24
Провадження № 1-кс/643/645/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.05.2024 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000422 від 21.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, -

установив:

З поданого клопотання вбачається, що сектором дізнання ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000422 від 21.05.2024 за ч. 1 ст. 190 КК України, яким встановлено, що 16.05.2024 о 17:00 за адресою АДРЕСА_1 , малознайомий на ім`я ОСОБА_4 , шляхом обману заволодів мобільним телефоном Redmi 9A в корпусі темно синього кольору, який належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Надалі встановлені повні анкетні дані ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 Мобільний телефон потерпілого Redmi 9A в корпусі темно синього кольору IMEI НОМЕР_1 , IMEI НОМЕР_2 , яким заволодів ОСОБА_7 , шляхом обману, придбаний свідком ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 за рахунок списання боргу ОСОБА_7

23.05.2024 під час огляду місця події ОСОБА_8 добровільно видав мобільний телефон Redmi 9A працівникам поліції.

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт майна шляхом позбавлення права відчуження та розпорядження майном, вилученого в ході огляду місця події, оскільки вилучене майно має відношення до вчинення кримінального правопорушення та буде використане в якості речових доказів, а також з метою позбавлення можливості його знищення або переховування. Вилучене майно зберігати протягом усього часу кримінального провадження у камері зберігання речових доказів.

До клопотання прокурором подано заяву про підтримання клопотання та проведення судового засідання без його участі.

Розглянувши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя встановив таке: за повідомленням до чергової частини ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області щодо заволодіння майном шляхом зловживання довірою внесені відомості до ЄРДР за ознаками ч. 1 ст. 190 КК України.

Згідно з копією протоколу огляду місця події від 23.05.2024 в період часу з 10:41 до 11:30 в службовому кабінеті № 86 сектору дізнання Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків вул. Ахієзерів, 30, ОСОБА_8 добровільно видав мобільний телефон Redmi 9 A, IMEI НОМЕР_1 , IMEI НОМЕР_2 з слідами експлуатації, а саме: на лицьовій стороні телефону, внизу зліва знаходиться один скол та тріщини, внизу справа знаходиться одна тріщина. На задній частині телефону зверху справа відсутнє скло на камері. На боковій панелі наявні сліди експлуатації. Бокові кнопки цілі та в справному стані. Телефон вмикається і вимикається, працює коректно.

Власником вилученого майна є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановою дізнавача від 23.05.2024 вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Клопотання надійшло до суду 24.05.2024 на наступний робочий день після вилучення майна, отже строк звернення до суду прокурором дотриманий.

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, ч. 2 ст.170 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Слідчий суддя вважає доведеним, що вилучене майно є речовим доказом та безпосереднім предметом злочину, проте проведення комплексу слідчих дій не повинно перешкоджати власнику користуватись ним, при цьому останній зобов`язаний забезпечити доступ експерта до вказаного майна.

Слідчий суддя вважає за необхідне попередити ОСОБА_5 про кримінальну відповідальність у разі вчинення незаконних дій з арештованим майном, передбачену ст. 388 КК України та зобов`язати останнього надати органу досудового розслідування чи прокурору відповідне майно в разі призначення його дослідження (експертного чи дослідження фахівця).

Отже клопотання про накладення арешту шляхом позбавлення права на відчуження та розпорядження (без позбавлення права користування) є обґрунтованим та має бути задоволено. Проте накладення арешту на майно без позбавлення права користування робить неможливим задоволення вимоги про зберігання майна у камері зберігання речових доказів, отже в цій частині слідчий судді залишає клопотання без задоволення.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

постановив:

Клопотання про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, вилучене під час огляду місця події 23.05.2024 в службовому кабінеті № 86 сектору дізнання Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків вул. Ахієзерів, 30 у ОСОБА_8 та належне ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: мобільний телефон Redmi 9 A, IMEI НОМЕР_1 , IMEI НОМЕР_2 зі слідами експлуатації, шляхом позбавлення права на відчуження і розпорядження вказаним майном.

Вилучене майно негайно повернути власнику майна, з покладенням на нього обов`язку забезпечити зберігання вказаного майна.

Попередити ОСОБА_5 про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України та зобов`язати останнього надати органу досудового розслідування чи прокурору вказане майно в разі призначення його дослідження (експертного чи дослідження фахівця).

В решті вимог клопотання відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1