Справа № 175/9392/24
Провадження № 1-кс/175/2798/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" червня 2024 р. смт. Слобожанське

Слідчий суддя Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №8 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000426 від 20.06.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області надійшло клопотання слідчого СВ ВП №8 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000426 від 20.06.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України

Вказане клопотання обґрунтоване тим, що в провадженні слідчого відділу ВП №8 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000426 від 20.06.2024 року за ч. 4 ст. 186 КК України. Під час досудового розслідування встановлено, що 19.06.2024 року, близько 22.10 години, біля продуктового магазину за адресою: АДРЕСА_1 , військовослужбовець військової частини НОМЕР_1 який перебуває на посаді водія механіка ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , відкрито викрав у гр. ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканки м. Підгородне її мобільний телефон РЕДМІ-8, синього кольору в чорному чохлі, після чого побіг у невідомому напрямку. 19.06.2024 року за адресою: АДРЕСА_2 , поруч з будівлею № 16/Т, проведено огляд місця події, під час якого виявлено та вилучено кепку чорного кольору, яку запаковано до паперового конверту з пломбою NPU 5104742. З метою збереження майна, яке є речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні, виникла необхідність у накладенні арешту, так як не застосування вказаного заходу забезпечення може призвести до приховування, втрати або пошкодження вказаного майна.

В судове засідання слідчий не з`явився, надав заяву, в якій просить розглянути клопотання без його участі. Також зазначив, що клопотання підтримує та просить задовольнити його у повному обсязі.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України, неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя доходить висновку про необхідність його задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КПК завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ч. 2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, що заходом забезпечення кримінального провадження для досягнення його дієвості є арешт майна.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно абзацу першого ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженніслідчого відділу ВП №8 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000426 від 20.06.2024 року за, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Згідно протоколу огляду від 19.06.2024 року, за адресою: АДРЕСА_2 , поруч з будівлею № 16/Т, проведено огляд місця події, під час якого виявлено та вилучено кепку чорного кольору, яку запаковано до паперового конверту з пломбою NPU 5104742.

Відповідно до постанови слідчого СВВП №8 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 від 20.06.2024 року, кепку чорного кольору, яку запаковано до паперового конверту з пломбою NPU 5104742, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні за №0000426 від 20.06.2024 року за, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

На підставі викладеного, слідчий суддя доходить висновку, що вилучену кепку необхідно дослідити та встановити ряд питань, які будуть мати доказове значення у даному кримінальному провадженні.

Враховуючи, що вилучене майно має суттєве значення для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення та існує ризик його відчуження, приховування, знищення, що може призвести до знищення слідів кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170-173, 175, 369, 372 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП №8 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000426 від 20.06.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке визнано речовим доказом та яке було вилучено під час проведення огляду за адресою: АДРЕСА_2 , поруч з будівлею № 16/Т, а саме на кепку чорного кольору, яку запаковано до паперового конверту з пломбою NPU 5104742.

Заборонити відчуження, розпорядження та користування вищевказаним майном, до скасування арешту у встановленому КПК України порядку.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1