Провадження № 1-кс/947/7983/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.06.2024 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СВ ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором Київської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000758 від 12.06.2024 року відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Одеса, офіційно не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого за ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 186 КК України,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

14.06.2024 до Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання старшого слідчого СВ ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором Київської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 , про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000758 від 12.06.2024 року.

На обґрунтування необхідності застосування щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, сторона обвинувачення посилається на обґрунтованість підозри та ризики, передбачені п.п. 1 -5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 може: переховуватися від органу досудового розслідування та суду; сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати свідків, по вказаному кримінальному провадженню; перешкоджати кримінальному провадження іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення,

У зв`язку з викладеним, враховуючи тяжкість та специфіку кримінального правопорушення, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , дані про особу підозрюваного, сторона обвинувачення просить обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів в ДУ «Одеський слідчий ізолятор», без визначення розміру застави.

Обставини, на які у клопотанні посилається сторона обвинувачення.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у ОСОБА_4 , раніше судимого 12.11.2021 Київським районним судом м. Одеси за ст. 309 КК України, маючого непогашену судимість, на початку червня 2024 року (більш точний час встановити не вдалось можливим), виник умисел на збут наркозалежним особам особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено канабісу та особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - PVP.

Так, за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, реалізуючи злочинний умисел, ОСОБА_4 , діючи умисно, повторно, тобто усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, незаконно придбав наркотичний засіб, обіг якого заборонено канабіс та особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP, частину з яких почав незаконно зберігати за місцем свого мешкання, а іншу частину почав зберігати при собі.

12 червня 2024 близько 12 години 20 хвилин, знаходячись за адресою

м. Одеса, пр-т Небесної Сотні, 83, поряд із поштоматом № НОМЕР_1 ТОВ «Нова Пошта», працівниками поліції зупинено ОСОБА_4 у якого було виявлено, та під час проведення огляду місця події вилучено особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP, яка містилася у полімерному пакеті, що зберігалась у поштовому відправленні із картонною коробкою з-під пластівців, із транспортною накладною №6876, яку ОСОБА_4 незаконно придбав та зберігав при собі з метою подальшого збуту, 4 полімерних пакетики із застібкою типу «zip-lok» із речовиною рослинного походження, що відповідно до проведеного швидкого тесту IDT 3000 MARIJUANA(LOT:3033122А), є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабіс.

У подальшому 12.06.2024.2023 під час проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , співробітниками поліції виявлено та вилучено особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP у вигляді 6 кристалів блакитно-білого кольору, а також у 1 полімерному пакетику, металевий пристрій для подрібнення із речовиною рослинного походження, аркуш паперу із подрібненою речовиною рослинного походження, 5 скляних трубок для паління та 3 металевих ковпаки із залишками кіптяви коричневого кольору, фрагмент полімерної пляшки із залишками кіптяви.

У вчиненні зазначеного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українець, громадянин України, уродженець м. Одеса, працює на посаді гідравліка на судноремонтному заводі «Одеський судноремонтний завод», зареєстрований та мешкає за адресою АДРЕСА_1 , раніше судимий 12.11.2021 Київським районним судом м. Одеси за ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 186 КК України до 5 років позбавлення волі, у порядку ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з випробуванням строком на 3 роки; 30.09.2022 до Солом`янського районного суду м. Київ направлений обвинувальний акт за ч. 2 ст. 307 КК України.

12.06.2024 в порядку с. 208 КПК України затримано ОСОБА_4 за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КПК України.

13.06.2024 ОСОБА_4 вручене повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, за попередньою правовою кваліфікацією, передбаченою ч. 2 ст. 307 КК України.

Позиція сторін у судовому засіданні.

Прокурор ОСОБА_3 вимоги поданого клопотання підтримав та просив його задовольнити, зазначив, що біль м`який запобіжний захід не здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 просила застосувати більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою вказуючи на те, що підозрюваний визнає свою провину.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника, повідомив, що з підозрою він погоджується.

Дослідивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Оцінка і мотиви слідчого судді.

З матеріалів клопотання вбачається, що слідчим відділенням ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0000758 від 12.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

12 червня 2024 року об 16.15 год. ОСОБА_4 було затримано в порядку ст. 208 КПК України за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого

ч. 2 ст. 307 КПК України.

13 червня 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 307 КПК України, за кваліфікуючими ознаками: незаконне придбання, зберігання з метою збуту особливо небезпечного засобу та особливо небезпечної психотропної речовини, особою яка раніше вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ст. 309 КК України.

Отже, відповідно до вимог ст. 42 КПК України, ОСОБА_4 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні, і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Як убачається з матеріалів справи, копія клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та доданих до нього матеріалів була отримана підозрюваним з дотриманням вимог ч. 2 ст. 184 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Щодо обґрунтованості підозри.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення ЄСПЛ від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», п. пунктом 175; рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Так, підставами для обґрунтованої підозри про те, що ОСОБА_4 міг вчинити вказане кримінальне правопорушення, є відомості, які містяться в наданих слідчому судді і досліджених у судовому засіданні джерелах доказів. Що підтверджується, зокрема: протоколом огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 , біля поштомату №6602 ТОВ «Нова Пошта» від 12.06.2024, протоколом обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 від 12.06.2024, протоколом огляду предмету від 12.06.2024, протоколами допитів свідків та іншими доказами у сукупності.

Слідчий суддя вважає, що на час розгляду клопотання обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення є доведеною, тобто зазначені у клопотанні сторони обвинувачення обставини підтверджуються наданими фактичними даними, що містяться у матеріалах клопотання, досліджених у судовому засіданні, які у своїй сукупності переконують слідчого суддю у причетності ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, які йому інкримінуються. Отже, доведення стороною обвинувачення існування обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, є однією з підстав для застосування запобіжного заходу.

Щодо наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії, що передбачені в цій статті.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на існування ризиків, передбачених п. 1 - 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органу досудового розслідування та суду; сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати свідків, по вказаному кримінальному провадженню; перешкоджати кримінальному провадження іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя зазначає, що ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя приходить до висновку, що у ОСОБА_4 мають місце процесуальні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 може ухилятися від виконання покладених на нього процесуальних обов`язків та зашкодити встановленню істини у кримінальному провадженні.

Зазначені ризики обґрунтовуються тим, що ОСОБА_4 може:

- переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки він підозрюється у скоєнні тяжких злочинів. Необхідність врахування даного фактору зумовлена тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого та корисливого злочину, за яке передбачене покарання до 10 років із конфіскацією майна, в зареєстрованому шлюбі не перебуває, дітей не має.

На думку слідчого судді, на початкових етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності очікування можливого суворого покарання в сукупності з вагомістю доказів причетності підозрюваного до скоєння злочину саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити вчиняти кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, оскільки підозрюваний раніше судимий за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 309 КК України,

- незаконно впливати на свідків, оскільки підозрюваному у зв`язку з участю в слідчих діях наразі відомо анкетні дані свідків, він може вжити заходів, що будуть спрямовані на залякування свідків з метою зміни їх показів, що негативно вплине на досудове розслідування. Крім того, наразі достовірно не відома особа, котра здійснювала постачання психотропних речовин підозрюваному, відтак дана особа, з метою допомоги підозрюваному може також здійснити незаконний вплив на свідків, у зв`язку з чим потрібно запобігти такому ризику, та обмежити підозрюваного в такій можливості.

Перевіряючи наявність зазначеного ризику, слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч.ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного ст. 615 цього Кодексу (частина 4 статті 95 КПК України).

Отже, на переконання слідчого судді, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України. За таких обставин, заборона спілкуватися з певними визначеними особами, як наслідок встановлення ймовірного впливу на них, є об`єктивною необхідністю забезпечення «недоторканості» показань інших учасників кримінального провадження, які мають доказову цінність.

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, це обґрунтовується тим, що на даний час у вказаному кримінальному провадженні не встановленні всі особи, причетні до їх вчинення і для уникнення покарання за скоєння злочинів підозрюваний може знищити, сховати або спотворити речі і документи, які можуть мати значення речових доказів у кримінальному провадженні та які на даний час невідшукані, а також не досліджені в повному обсязі органом досудового розслідування;

Ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином під час судового розгляду не встановлений.

Можливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, які зможуть запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Оцінюючи обґрунтованість вказаних доводів сторони обвинувачення, слідчий суддя виходить з такого.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді застави, домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.

Таким чином, прокурором під час розгляду клопотання, відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, доведено недостатність для запобігання вказаному ризику застосування до підозрюваного більш м`яких ніж тримання під вартою запобіжних заходів, а це у свою чергу, враховуючи обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі з конфіскацією майна, згідно ч.1, п.5 ч.2 ст.183 КПК України, є підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, обставини інкримінованого кримінального правопорушення, встановлені в ході розгляду даного клопотання ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному заставу, як альтернативного триманню під вартою запобіжного заходу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, що на думку слідчого судді, буде в повній мірі гарантувати належну процесуальну поведінку підозрюваного, у випадку її внесення, під загрозою звернення вказаного розміру застави в дохід держави за наявності відповідних для цього підстав (ч. 8 ст. 182 КПК України).

Слідчий суддя відхиляє доводи сторони обвинувачення стосовно того, що до ОСОБА_4 раніше обирався запобіжний захід у вигляді застави, в рамках кримінального провадження, по якому обвинувальний акт за ч. 2 ст. 307 КК України направлений до Солом`янського районного суду м. Київ, у зв`язку з чим, такий запобіжний захід як застава, не здатна забезпечити виконання ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків, оскільки належних та допустимих доказів цього слідчому судді надано не було.

Щодо покладення на підозрюваного обов`язків.

Відповідно до правил ч. 5 ст. 194 КПК України, з урахуванням доведених ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, необхідність покладення яких доведена стороною обвинувачення у судовому засіданні, а саме: не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Згідно з ч. 7 ст. 194 КПК України обов`язки, передбачені ч. 5 цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного на строк не більше двох місяців.

За таких обставин, клопотання підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором Київської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000758 від 12.06.2024 року відносно ОСОБА_4 задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Держаній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком до 10 серпня 2024 року, в межах строку досудового розслідування.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень.

Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок НОМЕР_2 , код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 строком до 10.08.2024 року, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

утримуватися від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1