Справа № 296/4947/24
УХВАЛА

Іменем України

03 червня 2024 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

представника власника майна ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Житомирі клопотання адвоката ОСОБА_5 поданого в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту майна

ВСТАНОВИВ:

До Корольовського районного суду м. Житомира надійшло вказане клопотання в обґрунтування якого зазначено, що 29.06.2023 слідчим суддею Корольовського районного суду м. Житомира накладено арешт на майно, а саме: товарно-транспортні накладні (у 4-х екземплярах) за №1263 від 23.06.2023, видані на ім`я ОСОБА_7 філією АТ «Державна продовольчо-зернова корпорація України» «Черняхівський елеватор» на вантаж для перевезення у вигляді борошна пшеничного вищого гатунку в мішках по 50 кг. в кількості 440 мішків; - 440 мішків білого кольору, які прошиті бирками з написами відповідно до яких у мішках міститься борошно відвантажене філією АТ «Державна продовольчо-зернова корпорація України» «Черняхівський елеватор» - борошно пшеничне хлібопекарське - 1-й сорт маса нетто -50 кг.

Заявником зазначено, що станом на день звернення до суду із даним клопотанням відпала потреба в арешті майна, оскільки з часу його арешту минув майже рік, а арештоване майно належить до товарів, що швидко псуються. Разом з цим, власнику майна не повідомлено про підозру, а у слідчого було достатньо часу для того, щоб визначитись з процесуальним статусом власника майна. Також зазначено, що відсутні докази того, що вилучене майно є предметом вчинення кримінального правопорушення.

Представник власника майна в судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити з підстав викладених в ньому.

Слідчий та прокурор в судовому засіданні заперечили проти задоволення клопотання, зазначили, що вилучене майно можливо передати лише на збереження.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали слідчим суддею встановлено наступне.

Згідно статті 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься законність.

Статтею 9 КПК України визначено, що під час кримінального провадження слідчий суддя зобов`язаний неухильно дотримуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

Положеннями ч.3 ст.41 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Встановлено, що ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 29.06.2023 у справі № 296/6216/23 накладено арешт на вилучене в ході проведеного 23.06.2023 обшуку вантажного автомобіля марки «DAF XF 105.460 спеціалізований сідловий тягач» д.н.з НОМЕР_1 у складі з напівпричепом-спеціалізованим самоскидом д.н.з НОМЕР_2 під керуванням водія ОСОБА_7 , документи та речі, а саме: - товарно-транспортні накладні (у 4-х екземплярах) за №1263 від 23.06.2023, видані на ім`я ОСОБА_7 філією АТ «Державна продовольчо-зернова корпорація України» «Черняхівський елеватор» на вантаж для перевезення у вигляді борошна пшеничного вищого гатунку в мішках по 50 кг. в кількості 440 мішків; - 440 мішків білого кольору, які прошиті бирками з написами відповідно до яких у мішках міститься борошно відвантажене філією АТ «Державна продовольчо-зернова корпорація України» «Черняхівський елеватор» - борошно пшеничне хлібопекарське - 1-й сорт маса нетто -50 кг.

Відповідно до ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Аналізуючи положення кримінально процесуального законодавства з приводу накладення арешту на майно особи, обов`язковою передумовою, яка обґрунтовує необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, є наявність достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину, наявність обґрунтованої підозри, підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження (ч. 2 ст. 173 КПК України). При цьому обов`язок доведення існування зазначеної умови КПК України покладається на орган досудового розслідування.

Так, судом встановлено, що СУ ГУНП в Житомирській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000197 від 13.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4, ст. 191 КК України за фактом привласнення чужого майна службовими особами філії АТ «Державна продовольчо-зернова корпорація України» «Черняхівський елеватор».

З документів доданих до клопотання вбачається, що борошно було отримано ОСОБА_8 23 червня 2023 у філії АТ «Державна продовольчо-зернова корпорація України» «Черняхівський елеватор» в смт Черняхів, вул. Індустріальна, 42, Житомирської області на підставі договору складського зберігання зерна № 100-ЗБ/2023 від 22 березня 2023 року, додаткової угоди №1 до договору складського зберігання зерна № 100-ЗБ/2023 від 22 березня 2023 року, договору на переробку зерна пшениці на борошно № 101 -ПР/ЗП/2023 від 22 березня 2023 року, додаткової угоди №1 до договору на переробку зерна пшениці на борошно № 101-ПР/ЗП/2023 від 22 березня 2023 року, договору з надання послуг з фасування продукції переробки № 102-НПФ/2023 від 04 квітня 2023 року., ТТН №1263 від 23.06.2023 року.

Однак, слідчим не надано доказів, що з арештованим майном не було проведено усіх необхідних слідчих дій. Крім цього слідчим та прокурором не надано доказів, що власник майна ОСОБА_6 має будь яке відношення до вчиненого кримінального правопорушення, а вилучене майно є предметом вчинення злочину.

Також суд враховує, що з моменту накладення арешту на майно до часу звернення із даним клопотанням минув майже рік та органом досудового розслідування не надано доказів про належне його зберігання, враховуючи властивості арештованого майна та необхідність спеціальних умов для його зберігання, тому слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.170-175 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання задовольнити.

Скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 29 червня 2023 року у справі № 296/6216/23 на документи та речі, а саме: - товарно-транспортні накладні (у 4-х екземплярах) за №1263 від 23.06.2023, видані на ім`я ОСОБА_7 філією АТ «Державна продовольчо-зернова корпорація України» «Черняхівський елеватор» на вантаж для перевезення у вигляді борошна пшеничного вищого гатунку в мішках по 50 кг. в кількості 440 мішків;

- 440 мішків білого кольору, які прошиті бирками з написами відповідно до яких у мішках міститься борошно відвантажене філією АТ «Державна продовольчо-зернова корпорація України» «Черняхівський елеватор» - борошно пшеничне хлібопекарське - 1-й сорт маса нетто -50 кг та повернути вказане майно власнику ОСОБА_6 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1