03.05.24
Справа № 635/1624/24
Провадження по справі №1-кс/635/885/2024
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

03 травня 2024 року Харківський районний суд Харківської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю заявника ОСОБА_3 ,

захисника адвоката ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Покотилівка Харківського району Харківської області клопотання ОСОБА_3 , в інтересах якого діє адвокат ОСОБА_4 , про скасування арешту майна по кримінальному провадженню № 0000007 від 01 лютого 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_3 , в інтересах якого діє адвокат ОСОБА_4 , звернувся до суду із клопотанням, в якому в остаточних вимогах просив скасувати арешт з 7 тварин, з яких: 2 жеребця, 2 кобили, 3 поні, накладений ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 22 лютого 2024 року в межах кримінального провадження №0000007 від 01 лютого 2024 року; визнати ОСОБА_5 власником зазначених тварин, а його представником ОСОБА_5 на підставі довіреності від 28 листопада 2023 року; зобов`язати заступника сільської військової адміністрації Вільхівської ОТГ ОСОБА_6 , який є особою відповідальною за зберігання вказаних тварин, передати коней та поні представнику власника майна ОСОБА_3 .

В обґрунтування клопотання посилався на те, що підстава застосування арешту майна відпала, оскільки на теперішній час встановлений власник тварин ОСОБА_5 , а він є його представником на підставі довіреності від 28листопада 2023 року, відтак тварини перебували у нього на законних підставах.

Заявник ОСОБА_3 , представник заявника адвокат ОСОБА_4 клопотання про скасування арешту майна підтримали та просили його задовольнити з підстав, викладених в уточненому клопотанні.

Прокурор Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилася, надала заяву, в якій просила в задоволенні клопотання про скасування арешту відмовити, клопотання розглядати за її відсутності.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши надані документи, матеріали кримінального провадження № 0000007 від 01 лютого 2024 року, встановив наступне.

Сектором дізнання відділення поліції № 1 Харківського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000007 від 01 лютого 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України. Згідно витягу з ЄРДР підставою для внесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення стала заява ОСОБА_8 про те, що 31 січня 2024 року за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_3 , як на думку заявника, заволодів 4 кіньми та 3 поні, яких ОСОБА_8 вивіз з м. Куп`янськ Харківської області.

Відповідно до протоколу обшуку від 10 лютого 2024 року, 10 лютого 2024 року проведено обшук у господарських будівлях за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено 7 тварин, з яких: 2 жеребця гнідої масті, 2 кобили гнідої масті, 3 поні.

Постановою дізнавача СД відділення поліції №1 Харківського районного управління поліції №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_9 від 10 лютого 2024 року, вилучені під час обшуку 10 лютого 2024 року 7 тварин, а саме: 2 жеребця, 2 кобили, 3 поні, з яких кобила гнідої масті, яка має рану на задній нозі, жеребець гнідої масті, кобила гнідої масті, жеребець гнідої масті, поні коричневого кольору, поні чорно- біла, поні білого окрасу, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000007 від 01 лютого 2024 року.

В межах вказаного кримінального провадження прокурор Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_7 звернулася до суду з клопотанням про арешт майна.

Ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 22 лютого 2024 року задоволено клопотання прокурора про арешт майна у кримінальному провадженні №0000007 від 01 лютого 2024 року та накладений арешт на 7 тварин, з яких: 2 жеребця, 2 кобили, 3 поні, а саме: кобилу гнідої масті, яка має рану на задній нозі, жеребця гнідої масті, кобилу гнідої масті, жеребця гнідої масті, поні коричневого окрасу, поні чорно-білого окрасу, поні білого окрасу.

Згідно ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Підставою скасування арешту майна є ухвала слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Зі змісту ухвали слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 22 лютого 2024 року вбачається, що задовольняючи клопотання про арешт майна, слідчий суддя виходив з того, що зазначене в клопотанні майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України щодо речових доказів, і арешт майна необхідний саме для його збереження.

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, передбачених статтею 131 КПК України, суть якого полягає у тимчасовому, до скасування у встановленому порядку, позбавленні за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна (частина перша статті 170 КПК України).

Арешт майна застосовується з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Заарештованим може бути як майно підозрюваного, обвинуваченого чи засудженого, так і третіх осіб, а також юридичної особи, до якого можуть бути застосовані заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду або слідчого судді.

Слідчий суддя дослідивши матеріали, додані до клопотання, та матеріали кримінального провадження № 0000007 від 01 лютого 2024 року вважає, що доводи клопотання щодо відсутності подальшої потреби в застосуванні арешту майна є необґрунтовані, оскільки досудове розслідування по вказаному кримінальному провадженню на час розгляду клопотання про скасування арешту майна триває, і відповідно перевіряються обставини кримінального правопорушення, на час винесення ухвали про накладення арешту на майно, існували підстави для такого арешту, і наразі майно, на яке було накладено арешт у кримінальному провадженні не втратило ознак речового доказу і арешт майна необхідний саме для його збереження. Крім того слідчим суддею не встановлено, що в подальшому в застосуванні арешту відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Окрім наведеного, слідчий суддя також враховує, що до матеріалів клопотання про скасування арешту майна не долучено правовстановлюючих документів, які б підтверджували право власності ОСОБА_5 на майно на яке накладено арешт, що з урахуванням виключного переліку суб`єктів, які мають право на звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, свідчить про не доведення представником такої особою наявності правомочності на звернення до слідчого судді з таким клопотанням.

З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення клопотання про скасування арешту майна.

Щодо вимог заявника визнати ОСОБА_5 власником майна, то слідчий суддя зазначає,що це не є компетенцією слідчого судді, питання щодо визнання права власності вирішується в порядку цивільного судочинства.

Керуючись ст. ст. 174,309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 , в інтересах якого діє адвокат ОСОБА_4 , про скасування арешту майна по кримінальному провадженню № 0000007 від 01 лютого 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, накладеного ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 22 лютого 2024 року, та в задоволенні інших вимог за цим клопотання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений та підписаний 08 травня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1