Справа № 991/4163/24
Провадження 1-кс/991/4200/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2024 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

детектива ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 грудня 2022 року за № 0000431,

В С Т А Н О В И Л А :

І. Суть клопотання

1.1. 16 травня 2024 року до Вищого антикорупційного суду надійшло зазначене клопотання, у якому прокурор просив накласти арешт на майно, яке належить ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , а саме:

- мобільний телефон Apple IPhone 12 Pro Max, s/n НОМЕР_1 , IMEI НОМЕР_2 , IMEI НОМЕР_3 ;

- мобільний телефон IPhone 12 Pro Max, s/n НОМЕР_4 , IMEI НОМЕР_5 , IMEI НОМЕР_6 .

1.2. Клопотання обґрунтоване тим, що детективами НАБУ здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 грудня 2022 року за № 0000431, за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 КК України, ОСОБА_11 - у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України, ОСОБА_12 - у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України.

Прокурор повідомив, що 14 травня 2024 року був проведений обшук за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого вилучено зазначені мобільні телефони.

Прокурор просив накласти арешт на майно з метою забезпечення збереження речових доказів, пославшись на існування ризику його втрати, знищення, використання чи перетворення.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

2.1. Детектив ОСОБА_3 підтримав клопотання з наведених у ньому мотивів.

2.2. Власники майна ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у судове засідання не прибули, про час та місце розгляду клопотання повідомлені належним чином. Неприбуття власника у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання (ч. 1 ст. 172 КПК України).

ІІІ. Мотиви слідчого судді

3.1. Дослідивши клопотання, надані прокурором матеріали, заслухавши думку детектива, висловлену у судовому засіданні, слідчий суддя дійшла таких висновків.

3.2. Норми кримінального процесуального закону, якими керується слідчий суддя

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження, та полягає у тимчасовому позбавленні права на відчуження, розпорядження та/або користування майном (ч. 1, п. 7 ч. 2 ст. 131, ч. 1 ст. 170 КПК України).

Згідно з приписами ч. 1, 2 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, та він допускається виключно з метою забезпечення:

- збереження речових доказів;

- спеціальної конфіскації;

- конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

- відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати (ч. 2 ст. 173 КПК України):

- правову підставу для арешту майна;

- розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

- наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Для кожної з правових підстав арешту (мети його накладення) кримінальний процесуальний закон визначає додаткові обставини, які мають враховуватися слідчим суддею, зокрема:

- можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається з метою забезпечення речових доказів);

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання або цивільного позову);

- можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається з відповідною метою);

- розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням (якщо арешт майна накладається з метою забезпечення цивільного позову).

Також на особу, яка подала клопотання про арешт майна, покладено обов`язок довести (ч. 1 ст. 173 КПК України):

- необхідність такого арешту;

- наявність ризику приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна.

Враховуючи загальні підстави застосування заходів забезпечення кримінального провадження, передбачені ч. 3 ст. 132 КПК України, арешт майна не допускається, якщо не буде доведено, що:

- існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

- потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

- може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

3.3. Оцінка та висновки слідчого судді

3.3.1. Прокурор повідомив, що у межах кримінального провадження розслідуються такі обставини.

ОСОБА_11 , який є фактичним контролером низки суб`єктів господарювання, зокрема, ТОВ «НВП «Медирент», ТОВ «Інфосейф Інноваційні Технології», ТОВ «Софт Продакшн», ТОВ «Інсайд Солюшнс», ТОВ «Сембер Трейд» тощо, які були переможцями у державних закупівлях засобів інформатизації на загальну суму понад 1,85 млрд грн, вирішив створити організовану групу з метою заволодіння грошовими коштами Державного підприємства «Українські спеціальні системи» (надалі - ДП «УСС») під час закупівель засобів інформатизації за завищеними цінами через підконтрольні компанії упродовж 2021-2022 років.

До складу групи був залучений ОСОБА_7 , який обіймає посаду Голови Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України (надалі - ДССЗЗІ, Держспецзв`язку), якій підпорядкувалося ДП «УСС», а також інші посадові особи служби, державного підприємства та суб`єктів господарювання.

31 грудня 2020 року ДП «УСС» підготовлено та направлено на погодження до ДССЗЗІ, а надалі - до Міністерства цифрової трансформації України техніко-економічне обґрунтування (надалі - ТЕО) із орієнтовною вартістю проєкта щодо створення ІС «Платформа» у розмірі 115,017 млн грн.

Водночас, приблизно на початку лютого 2021 року ОСОБА_11 , ОСОБА_8 (заступник Голови Держспецзв`язку) та ОСОБА_7 достовірно знали про наявність у групи компаній «ЕПАМ Системз» вже розробленого спеціального програмного забезпечення (надалі - ПЗ), яке відповідало необхідним критеріям для ІС «Платформа», та узгодили між собою необхідність проведення закупівлі через підконтрольне ТОВ «Інсайд Солюшнс» з метою завищення його вартості для подальшого заволодіння різницею грошових коштів.

На підставі згаданого ТЕО 28 квітня 2021 року розпорядженням КМУ № 375-р до ДССЗЗІ передано бюджетні кошти у сумі 125 320 000 грн для ДП «УСС» з метою створення ІС «Платформа».

Приблизно упродовж червня-липня 2021 року учасники групи, зокрема, ОСОБА_8 , директор ДП «УСС» ОСОБА_9 , службова особа державного підприємства ОСОБА_10 , а також інші службові особи ДП «УСС», Адміністрації ДССЗЗІ, які не були обізнані зі злочинними планами та намірами, розробили та в процесі комунікації із співробітниками компанії «ЕПАМ Системз» узгодили ТЗ, у якому визначили остаточні технічні характеристики ПЗ, необхідного для створення ІС «Платформа», яке повинно було відповідати основним параметрам програмного продукту, наявного у вказаної компанії.

Надалі у період 07-16 липня 2021 року ОСОБА_9 і ОСОБА_7 затвердили ТЗ на ІС «Платформа» з грифом «таємно», чим створили умови для подальшого унеможливлення проведення цієї закупівлі відповідно до вимог Закону України «Про публічні закупівлі».

23 липня 2021 року ОСОБА_7 як державний експерт з питань таємниць Держспецзв`язку, діючи в межах єдиного злочинного плану, підписав висновок про встановлення ступеня секретності на створення ІС «Платформа».

У подальшому ОСОБА_10 підготував, а ОСОБА_9 29 липня 2021 року підписав та скерував до заздалегідь визначених учасниками групи підприємств, зокрема, ТОВ «Айкюжн ІТ», ТОВ «Білінтех Україна», ТОВ «Софтлайн ІТ», ТОВ «Євротелеком» та ТОВ «Інсайд Солюшнс» листи із запитом щодо орієнтовної вартості ІС «Платформа» та запрошенням взяти участь у закупівлі.

Надалі 09 серпня 2021 року до ДП «УСС» надійшла комерційна пропозиція ТОВ «Інсайд Солюшнс» вартістю 124 974 374 грн та комерційна пропозиція від ТОВ «Белінтех Україна», яка була залучена учасниками групи для створення видимості конкуренції під час закупівлі ІС «Платформа», вартістю 129 632 000 грн.

Окрім цього, 12 серпня 2021 року ТОВ «Айкюжн ІТ» надіслало на адресу ДП «УСС» лист із комерційною пропозицією схожого програмного продукту зі значно нижчою вартістю 39 900 000 грн, яку ОСОБА_9 приховав у власному автомобілі, чим не допустив її реєстрацію як вхідної кореспонденції в ДП «УСС».

Надалі ОСОБА_7 10 вересня 2021 року видав наказ № 560 про згоду на укладення ДП «УСС» договору щодо створення ІС «Платформа» вартістю 124 974 374 грн. 28 вересня 2021 року ОСОБА_9 був укладений договір № 12.758/21 на загальну суму 124 974 374 грн зі строком постачання до 10 грудня 2021 року.

За дорученням ОСОБА_9 04 жовтня 2021 року на банківський рахунок ТОВ «Інсайд Солюшнс» перераховано як аванс за договором грошові кошти у сумі 35 600 000 грн.

29 вересня 2021 року між ТОВ «Інсайд Солюшнс» та компанією «ЕПАМ Системз» укладено договір № 29-09/2021-12.758/21 на поставку ПЗ, необхідного для створення та функціонування цієї системи, загальною вартістю 3 629 300 доларів США.

29 жовтня 2021 року компанія «ЕПАМ Системз» передала, а ТОВ «Інсайд Солюшнс» прийняло ПЗ та виключні майнові права інтелектуальної власності на ПЗ.

03 грудня 2021 року ОСОБА_10 отримав від ТОВ «Інсайд Солюшнс» для ДП «УСС» носій інформації з ПЗ «Програмна платформа для розгортання та супроводження державних електронних реєстрів» та підписав видаткову накладну № 14 на суму 118 794 158 грн.

08 грудня 2021 року з рахунків ДП «УСС» перераховано грошові кошти у сумі 83 194 158 грн на банківський рахунок ТОВ «Інсайд Солюшнс». 16 грудня 2021 року перераховано грошові кошти у сумі 6 180 216 грн, загалом упродовж жовтня-грудня 2021 року перераховано 124 877 874 грн як оплату за договором № 12.758/21, з яких 118 794 158 грн - за ПЗ ІС «Платформа».

Отже, учасники ОГ, у тому числі ОСОБА_11 , ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 та інші, організували, провели закупівлі та здійснили постачання ПЗ через підконтрольну ТОВ «Інсайд Солюшнс» до ДП «УСС» ПЗ ІС «Платформа» за договором № 12.758/21 загальною вартістю 118 794 158 грн, придбавши це ж ПЗ у компанії «ЕПАМ Системз» та ПАТ «ІІТ» за 95 182 733 грн, та заволоділи різницею грошових коштів у розмірі 23 611 425 грн шляхом отримання їх на рахунки підконтрольного підприємства.

Після цього учасниками групи, зокрема ОСОБА_11 і ОСОБА_12 , забезпечено конвертацію вказаних коштів у долари США та їх перерахування компаніям «WINSO AS KFT.» та «WHITE BYTE KFT.» (Угорщина) на підставі договорів з ознаками фіктивності. Предметом цих договорів було постачання додаткових компонентів до ПЗ ІС «Платформа», які вже були реалізовані у програмному продукті компанії «ЕПАМ Системз».

Надалі, у період 25 листопада - 24 грудня 2021 року ОСОБА_11 через ОСОБА_8 та інших невстановлених на цей час осіб забезпечив передачу ОСОБА_7 частини з грошових коштів, якими заволоділи учасники групи.

Таким чином, за версією сторони обвинувачення, діючи в межах єдиного злочинного плану, учасники групи під керівництвом організатора ОСОБА_11 , виконавців ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , шляхом зловживання своїм службовим становищем, за пособництва ОСОБА_12 та за участю інших, невстановлених досудовим розслідуванням осіб, упродовж 2021 року під час закупівлі ПЗ ІС «Платформа» заволоділи коштами ДП «УСС» у розмірі 23 611 425 грн, що є особливо великим розміром, чим спричинили цьому підприємству збитки на вказану суму та вчинили кримінальне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 191 КК України.

Продовжуючи злочинну діяльність, учасники групи узгодили план повторного заволодіння в аналогічний спосіб бюджетними коштами під час реалізації у 2022 році проєкту щодо модернізації ІС «Платформа», яка полягала в оновленні ПЗ, закупленого у 2021 році, з метою розширення його функціональних можливостей.

Не пізніше лютого 2022 року ОСОБА_10 за вказівкою ОСОБА_9 підготував та узгодив остаточний текст ТЕО на модернізацію ІС «Платформа» орієнтовною вартістю 180 млн грн, з яких 85,3 млн грн - для закупівлі нематеріальних активів (ПЗ) та 94,7 млн грн - для надання послуг щодо модернізації ІС «Платформа», а ОСОБА_9 07 лютого 2022 року підписав та скерував його до ДССЗЗІ для подальшого надсилання та погодження з Мінцифри.

На підставі поданих ОСОБА_7 документів 21 червня 2022 року розпорядженням КМУ № 495-р з метою підвищення обороноздатності держави в умовах воєнного стану ДССЗЗІ для забезпечення розвитку та модернізації системи кіберзахисту, мереж державної системи урядового зв`язку та Національної телекомунікаційної мережі загалом виділено 1 281 661 000 грн.

Після цього ОСОБА_7 30 червня 2022 року прийняв рішення № 08-883/ВС2, яким розподілив частину з цих коштів у розмірі 180 000 000 грн, визначивши їх метою фінансування модернізації ІС «Платформа».

У аналогічний спосіб, попередньо узгодивши ТЗ із співробітниками компанії «ЕПАМ Системз» та присвоївши ТЗ на модернізацію ІС «Платформа» гриф секретності з метою уникнення конкуренції, була створена видимість конкурентної закупівлі з участю підконтрольних юридичних осіб, за результатом якої ОСОБА_7 31 жовтня 2022 року видав наказ № 645 про згоду на укладення ДП «УСС» договору щодо модернізації ІС «Платформа» вартістю 174 960 000 грн.

03 листопада 2022 року між ДП «УСС» та ТОВ «Сембер Трейд» укладено договір № 12.624/22 про надання послуг з модернізації ІС «Платформа» та постачання пакетів оновлень до ПЗ для вказаної системи на загальну суму 174 960 000 грн.

Одразу після цього ТОВ «Сембер Трейд» укладено договір № 0911/22 із компанією «ЕПАМ Системз» (США) про надання послуг з модернізації ІС «Платформа» та поставку пакетів оновлення до ПЗ для вказаної системи загальною вартістю 3 648 285 доларів США (що згідно з офіційним курсом НБУ складає 133 412 674 грн).

30 листопада 2022 року ОСОБА_10 підписав видаткову накладну № 31 про отримання від ТОВ «Сембер Трейд» ПЗ пакетів оновлень (компонентів), необхідних для модернізації та функціонування ІС «Платформа» на суму 166 212 000 грн.

Упродовж 15-24 грудня 2022 року забезпечено перерахування з рахунків ДП «УСС» на рахунки ТОВ «Сембер Трейд» грошових коштів у сумі 174 960 000 грн як оплату за договором № 12.758/21, з яких 166 212 000 грн - за пакети оновлення ПЗ ІС «Платформа».

Таким чином, учасники групи заволоділи різницею грошових коштів у розмірі 38 404 926 грн, та забезпечили їх конвертацію у долари США, євро та їх перерахування компаніям «AVITEK INC» (США) та «BEWOLKT KFT» (Угорщина) на підставі договорів з ознаками фіктивності.

Окрім цього, в теперішній час розслідуються факти зловживань службовим становищем службовими особами Держспецзв`язку та Державного центру кіберзахисту (надалі - ДЦКЗ) впродовж 2021-2022 років, направлених на заволодіння бюджетними коштами під час проведення закупівель з розробки програмного забезпечення та закупівель комп`ютерного та серверного обладнання, зокрема:

- закупівля у 2021 році спеціального обладнання для підсистем збору телеметрії інформаційно-телекомунікаційних систем (Активні сенсори) в ДЦКЗ на загальну суму близько 91,4 млн грн, з яких сума заволодіння коштами склала близько 51 млн грн (договір від 02 вересня 2021 року № 32/ЗФ);

- закупівля у 2021 році спеціального обладнання для побудови Державної хмарної платформи сервісів кіберзахисту (Платформа сервісів Кіберзахисту) в ДЦКЗ на загальну суму 54 млн грн, з яких сума заволодіння коштами складала понад 25,7 млн грн (договір від 02 вересня 2021 року № 30/ЗФ);

- закупівля у 2022 році спеціального обладнання для підсистем збору телеметрії інформаційно-телекомунікаційних систем (Активні сенсори) в ДЦКЗ на загальну суму близько 36 млн грн, з яких сума заволодіння коштами склала близько 19,8 млн грн (договір від 11 серпня 2022 року № 15/ЗФ).

3.3.2. Наведені у клопотанні обставини корелюють обставинам, зазначеним у витязі з ЄРДР, підтверджені наданими прокурором матеріалами у мірі, достатній для вирішення питань, пов`язаних з розглядом клопотання, та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри щодо вчинення зазначених у клопотанні кримінальних правопорушень.

Слід наголосити, що в межах оцінки питань, обумовлених розглядом клопотання, слідчий суддя не вирішує питання про наявність усіх елементів складу злочину, винуватість чи невинуватість осіб у його вчиненні.

3.4. Щодо підстав для арешту майна

3.4.1. 14 травня 2024 року був проведений обшук за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого вилучено мобільні телефони Apple IPhone 12 Pro Max та IPhone 12 Pro Max.

Прокурор просив накласти арешт на майно з метою забезпечення збереження речових доказів.

Постановою від 15 травня 2024 року зазначені телефони визнані речовими доказами.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Одним з процесуальними джерел доказів є, зокрема, речові докази.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, серед іншого, подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення тощо.

За твердженням прокурора, ОСОБА_5 у 2021-2023 роках був комерційним директором та менеджером проектів компаній, які контролюються ОСОБА_11 та ОСОБА_8 , а саме: ТОВ «Інфосейф Інноваційні Технології» (перейменоване на ТОВ «Селтавіт»), ТОВ «Інсайд Солюшнс» (перейменоване ТОВ «Клотфільда»), ТОВ «Сембер Трейд» тощо, та брав участь закупівлях, обставини яких розслідуються у межах цього кримінального провадження.

ОСОБА_6 (попереднє прізвище «Трощанівська») працювала секретарем ОСОБА_13 - керівника ДЦКЗ. В ході огляду телефона ОСОБА_8 виявлено його листування з ОСОБА_5 з обставин, які можуть мати значення для кримінального провадження.

Також в ході огляду телефонів ОСОБА_5 та ОСОБА_6 виявлені електронні файли щодо згаданих закупівель, а також їх листування з приводу обставин закупівель ДП «УСС» програмного забезпечення зі згаданими у п. 3.3 цієї ухвали особами, зокрема, ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та іншими.

Викладені обставини переконують слідчого суддю у тому, що зазначені телефони відповідають критеріям речових доказів, адже можуть містити інформацію щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, зокрема, електронні документи, листування та інші способи контактування ОСОБА_5 та ОСОБА_6 з особами, які могли бути причетні до вчинення кримінального правопорушення.

Викладене свідчить, що зазначене майно, вилучене в ході обшуку, може бути використане як доказ для встановлення обставин, що підлягають доказуванню відповідно до ст. 91 КПК України, зокрема події кримінального правопорушення, обставин його вчинення, кола осіб, залучених до вчинення кримінального правопорушення.

3.4.2. Слідчий суддя враховує, що відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків (1) коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або (2) якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також (3) якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

Як вбачається з протоколу обшуку від 14 травня 2024 року, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 надали доступ до телефонів, разом з тим, як повідомив детектив, файлова система телефонів Apple не дозволяє у повному обсязі скопіювати інформацію, що обумовлює потребу органу досудового розслідування у проведенні їх детального огляду, зокрема, із залученням спеціаліста та використанням спеціальної техніки, що дозволить у повному обсязі дослідити інформацію, яка в них міститься, у тому числі відновити видалену інформацію. Отже, надання паролів від телефонів, на переконання слідчого судді, не свідчить про відсутність підстав для вилучення цих терміналів мобільного зв`язку, позаяк не виключає наявність інших підстав, передбачених ч. 2 ст. 168 КПК України.

Таким чином, орган досудового розслідування мав передбачені ч. 2 ст. 168 КПК України підстави для вилучення мобільних телефонів.

3.5. Щодо співмірності втручання у право власності

3.5.1. Як вже зазначала слідчий суддя, завданнями арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Зважаючи на обставини кримінального правопорушення, яке розслідується у межах цього кримінального провадження, доводи прокурора про існування такого ризику є цілком обґрунтованими.

Запропонований прокурора спосіб арешту майна у вигляді заборони користуватися та розпоряджатися ним релевантний потребам досудового розслідування у збереженні речового доказу та його властивостей, які можуть мати доказове значення, їх дослідження та обумовлений необхідністю запобігти його знищенню чи пошкодженню.

Викладене переконує слідчого суддю у тому, що мета цього заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді запобігання цьому ризику може бути досягнута.

3.5.2. Критерії розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження є оціночними поняттями. Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що будь-яке втручання у право особи з боку держави має забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи.

На переконання слідчого судді, загальні інтереси суспільства у вигляді досягнення завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України (зокрема, захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування тощо), виправдовують ступінь втручання у право власності особи, яке пов`язане з накладенням арешту на належне їй майно.

Враховуючи характер майна, тимчасове позбавлення особи можливості відчужувати, користуватися та розпоряджатися ним не становитиме надмірного втручання та суттєвих негативних наслідків для неї.

3.5.3. Наведене у клопотанні майно належать до переліку майна, на яке згідно з приписами ч. 10 ст. 170 КПК України може бути накладений арешт.

Слідчий суддя наголошує, що накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або невідворотним позбавленням такого права. Хоча власник і обмежується у реалізації всіх правомочностей щодо відповідного майна, проте таке обмеження має тимчасовий характер.

За таких обставин клопотання прокурора є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И Л А :

1. Клопотання - задовольнити.

2. Накласти арешт з метою забезпечення збереження речових доказів (шляхом заборони користування та розпорядження) на майно, вилучене 14 травня 2024 року за результатами обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , а саме:

- мобільний телефон Apple IPhone 12 Pro Max, s/n НОМЕР_1 , IMEI НОМЕР_2 , IMEI НОМЕР_3 ;

- мобільний телефон IPhone 12 Pro Max, s/n НОМЕР_4 , IMEI НОМЕР_5 , IMEI НОМЕР_6 .

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1