ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

іменем України

Справа № 210/2643/23

Провадження № 1-кп/210/258/24

06 червня 2024 року

Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі колегії суддів:

головуючого-судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_4

сторони кримінального провадження, які приймають участь у відкритому судовому засіданні: прокурор Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_5 , захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_6 , потерпілий ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження відносно ОСОБА_8 , який обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 15 пункту 7 частини 2 статті 115 Кримінального кодексу України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000223 від 18 лютого 2023 року, -

ВСТАНОВИВ:

І. Рух провадження

До Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області 23 травня 2023 року надійшов обвинувальний акт відносно ОСОБА_8 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 15 пункту 7 частини 2 статті 115 Кримінального кодексу України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000223 від 18 лютого 2023 року.

У судові засідання не з`являється обвинувачений ОСОБА_8 , причини неявки суду не відомі, про дату судових засідань повідомлений належним чином. На дзвінки за номером мобільного телефону, вказаному в матеріалах справи обвинувачений не відповідає, за місцем мешкання відсутній.

Колегія суддів 04 жовтня 2023 року задовольнила клопотання сторони обвинувачення та надала дозвіл на затримання обвинуваченого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 04 жовтня 2023 року оголошено в розшук, про що постановлена відповідна ухвала.

ІІ. Суть питання, що вирішується судом

Наразі, до суду надійшло клопотання прокурора Криворізької південної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_8 у зв"язку із оголошенням останнього в міжнародний розшук.

ІІІ. Позиції учасників судового провадження

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити, оскільки обвинувачений ОСОБА_8 оголошений в міжнародний розшук, переховується від суду, перешкоджає судовому розгляду справи, не виконує свої обов`язки визначені в статті 42 КПК України, тривалий час ігнорує судові виклики, виїхав за межі України, припинив зв`язок із захисником.

Захисник ОСОБА_6 заперечував з приводу заявленого прокурором клопотання.

Потерпілий ОСОБА_7 поклався на розсуд суду.

Суд, заслухавши прокурора, захисника та потерпілого, дослідивши матеріали справи, приходить до таких висновків.

ІV. Фактичні обставини справи.

ОСОБА_8 висувається обвинувачення у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, п. 7 ч. 2 ст. 115 КК України за ознаками закінченонр замаху на вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, з хуліганських мотивів.

Згідно обвинувального акту ОСОБА_8 інкримінується вчинення злочину за наступних фактичних обставин:

«18.02.2023 о 19.34 годині ОСОБА_8 , перебуваючи за кермом автомобіля марки «BMWX5», реєстраційний номер НОМЕР_1 , з метою пошуку ОСОБА_9 , з яким у ОСОБА_8 раніше виник конфлікт та склалися неприязнені відносини, приїхав у двір будинку АДРЕСА_1 .

Проїжджаючи повз припарковані у дворі будинку АДРЕСА_1 автомобілі, ОСОБА_8 побачив зліва від себе автомобіль марки «KIACEED», реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_7 , у якому, на думку ОСОБА_8 , повинен був перебувати ОСОБА_9 .

Перебуваючи у громадському місці, а саме у дворі будинку АДРЕСА_1 , з метою умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині, ОСОБА_8 вийшов з автомобілю марки «BMWX5», реєстраційний номер НОМЕР_1 та тримаючи в руках зареєстровану на нього, відповідно до дозволу № НОМЕР_3 , виданого Криворізьким РУП ГУНП в Дніпропетровській області, дійсним до 12.12.2024, належну йому на праві власності мисливську гладкоствольну зброю «Форт-500Т» калібру 12 № НОМЕР_4 , діючи умисно, грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, нехтуючи загальноприйнятими нормами моралі, прагнучі показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, достовірно знаючи, що навколо та поруч з ним перебувають сторонні особи, яким своїми діями він може спричинити тілесні ушкодження або заподіяти смерть, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, здійснив не менше чотирьох пострілів у бік автомобілю марки «KIACEED», реєстраційний номер НОМЕР_2 , за кермом якого перебував ОСОБА_7 .

Побачивши в руках ОСОБА_8 зброю направлену в його бік, усвідомлюючи реальну загрозу свого життя, ОСОБА_7 почав швидко від`їжджати назад на автомобілі «KIACEED», реєстраційний номер НОМЕР_2 , здійснюючи рух від лівого краю бордюру дороги до правого та намагаючись, таким чином, не потрапити під постріли, виїхав на проїзну частину дороги вулиці Соборності міста Кривого Рогу та поїхав з місця події.

Після цього, ОСОБА_8 повернувся за кермо автомобіля «BMWX5», реєстраційний номер НОМЕР_1 , таутримуючи при собі зареєстровану на нього вогнепальну зброю, поїхав з місця вчинення кримінального правопорушення.

Своїми умисними діями, а саме здійсненням пострілів з вогнепальної зброї - одноствольної гладкоствольної мисливської рушниці «Форт-500Т» серійний номер « НОМЕР_4 », 12 калібру, ОСОБА_8 спричинив пошкодження на поверхні задньої сторони бокового дзеркала, правих передніх та задніх дверях автомобіля «KIACEED», реєстраційний номер НОМЕР_2 , належного ОСОБА_7 .

Таким чином ОСОБА_8 вчинив всі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, але кримінальне правопорушення не було закінчене з причин, що не залежали від його волі»

V. Обґрунтування клопотання про обрання запобіжного заходу .

Діяння ОСОБА_8 кваліфіковано за ч. 2 ст. 15, п. 7 ч. 2 ст. 115 КК України за ознаками: закінченого замаху на вбивство, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині, з хуліганських мотивів.

Провадження перебуває на стадії судового розгляду.

Будучи належним чином повідомлений про дати та час судових засідань ОСОБА_8 не з`явився до суду 30.08.2023 та 12.09.2023 поважних причин неявки не надав. У зв`язку з викладеним судом оголошено привід, однак 04.10.2023 ОСОБА_8 не доставлено приводом у зв`язку з не встановленням місця знаходження обвинуваченого. Тобто, ОСОБА_8 почав переховуватися від суду.

У зв`язку з вищевикладеним судом 04.10.2023 винесено ухвалу про оголошення в розшук ОСОБА_8 та про надання дозволу на затримання обвинуваченого з метою приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строк дії вказаної ухвали шість місяців із дати постановлення ухвали, та сплинув 04.04.2024.

В ході здійснення розшукових місцезнаходження розшукуваного не встановлено.

Дійсне місце перебування ОСОБА_8 станом на червень 2024 року не відомо, оскільки ОСОБА_8 ігнорує повідомлення суду та захисника, на зв`язок не виходить.

На підставі вищевикладеного судом 06.06.2024 справа № 210/2643/23, провадження № 1-кп/210/258/24 ОСОБА_8 ( ОСОБА_8 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 оголошено у міжнародний розшук.

Відповідно до статі 28 КПК України як на сторону обвинувачення під час досудового розслідування, так на і на суд під час судового провадження покладено обов`язок забезпечити додержання розумних строків як загальної засади кримінального провадження, яка також є складовою права особи на справедливий суд, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Основним завданням кримінального провадження є забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування й судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини і щоб до кожного була застосована належна правова процедура.

Такою процедурою стосовно обвинуваченого, який перебуває за кордоном, є його притягнення до кримінальної відповідальності заочно або шляхом екстрадиції в Україну. Для ефективності судового розгляду у будь-якому разі необхідно ініціювати процедуру оголошення такої особи в міжнародний розшук.

Міжнародний розшук обвинувачених і внесення їх у базу даних Інтерполу являє собою комплекс відповідних заходів, один з яких є прийняття ухвали про оголошення особи в міжнародний розшук і направлення цієї ухвали до Національного центрального бюро Інтерполу в Україні з відповідним клопотанням для передачі в подальшому до Комісії з контролю за файлами Інтерполу задля встановлення місцезнаходження особи.

За змістом частини 2 статті 318 КПК України явка обвинуваченого у судове засідання є обов`язковою.

Разом з тим, з метою виконання Ухвали Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 06.06.2024 в рамках кримінального провадження № 0000223 від 18 лютого 2023 року відносно ОСОБА_8 , в частині оголошення останнього в міжнародний розшук, головною вимогою Генерального секретаріату Інтерполу до публікації Червоних оповіщень є наявність ухвали слідчого судді, суду про обрання щодо розшукуваної особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи, що ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за скоєння яких передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі, а також що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не будуть дієвими та ефективними, оскільки обвинувачений виїхавши за межі України, свідомо ухилився від явки до суду, проігнорував обов"язкову присутність, що перешкоджає проведенню судового розгляду та відповідних процесуальних дій за її участі і прийняттю законного процесуального рішення по даному кримінальному провадженню у розумні строки, виникла необхідність в обранні обвинуваченому ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, так як жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити виконання покладених на нього процесуальних обов`язків та не зможе запобігти ризикам передбаченим пунктами 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого, вчинити інше кримінальне правопорушення.

В даному випадку постановлення ухвали про застосування відносно ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою надасть підстави для інформування про розшук обвинуваченого каналами Інтерполу та організацію розшукових заходів у порядку здійснення міжнародної правової допомоги.

VІ. Мотивація суду

У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до обвинуваченого (підсудного) - особи, обвинувальний акт щодо якої переданий до суду в порядку, передбаченому статтею 291 цього Кодексу. (ч. 2 ст. 42 КПК України).

Як встановлено із матеріалів провадження, ОСОБА_8 набув статусу підозрюваного, а в подальшому набув статусу обвинуваченого.

На етапі досудового розслідування ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 08.05.2023 частково задоволено скаргу захисника ОСОБА_11 , який діяв в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та застосовано до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту. Строк тримання під домашнім арештом ОСОБА_8 у кримінальному провадженні закінчувався 10.06.2023 включно. В подальшому 05.06.2023 проведено підготовче судове засідання, та судом продовжено строк домашнього арешту до 04.08.2023.

25.07.2023 прокурором до суду подано клопотання про продовження строку дії домашнього арешту, однак продовжити строк дії домашнього арешту не представилось можливим.

Таким чином, у відповідності до вимог ст. 42, 176 КПК України ОСОБА_8 має статус обвинуваченого у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Згідно частини 1 статті 194 КПК під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до частини 6 статті 193 КПК слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що обвинувачений оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя за участю підозрюваного розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

В силу частин 1, 4 статті 196 КПК в ухвалі про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому підозрюється, обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.

За змістом положень статей 193, 194 КПК України, суд на даній стадії кримінального судочинства не вправі вирішувати ті питання, які вирішує суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Згідно з частиною 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до вимог пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Санкція пункту 7 частини 2 статті 115 передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі.

Системний аналіз норм чинного законодавства свідчить про те, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу дослідженню підлягають чотири групи обставин: чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні особою кримінального правопорушення; чи наявні ризики кримінального провадження; чи наявні обставини, які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною 1 статті 176 КПК України може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам; індивідуальні обставини підозрюваного, передбачені статтею 178 КПК України.

При вирішенні даного клопотання підлягають встановленню та врахуванню обставини, визначені частиною 1 статті 178, частиною 1 статті 194 КПК України, та підстави застосування запобіжного заходу, визначені у статті 177 КПК України.

За таких умов суду належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості підозри

Суд, перевіряючи обґрунтованість підозри, зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини та критеріїв її визначення. Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

ОСОБА_8 набув статусу підозрюваного, та до нього застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Тобто, обґрунтованість підозри, що пред"явлена ОСОБА_8 була предметом перевірки слідчого судді.

У подальшому 22 травня 2023 року ОСОБА_8 набув статусу обвинуваченого, триває судовий розгляд по суті, тому питання обґрунтованості підозри не вирішується, оскільки обґрунтованість обвинувачення підлягає доведенню під час судового розгляду, який неможливо здійснити у зв"язку з ухиленням ОСОБА_8 від суду та його переховуванням за межами України.

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

Щодо ризиків кримінального провадження

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, враховує високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрювана може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Заявлені ризики заслуговують на увагу.

Ризик переховування та/або втечі (п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України) оцінюється у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності.

Про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить те, що ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, п. 7 ч. 2 ст. 115 КК України, покарання за яке передбачено у вигляді десяти років позбавлення волі, усвідомлює тяжкість покарання, яка йому загрожу саме тому розпочав переховується від суду, крім того на даний час наявна інформація про те, що ОСОБА_8 перетнув кордон України, та знаходиться на території Чеської Республіки;

Встановлено, що співробітниками управління протидії кіберзлочинам в Одеській області Департаменту кіберполіції Національної поліції України в рамках проведення міжнародної операції спільно з компетентними правоохоронними органами Чеської республіки, у складі спільної слідчої групи JIT, під час проведення обшуків 17 квітня 2024 року на території Чеської Республіки за адресою мешкання одного з фігурантів кримінального провадження, було виявлено громадянина України ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Отже ОСОБА_8 залишив територію України, будучи обвинуваченим у цьому кримінальному провадженні, та підозрюваним в іншому провадженні за ст. 296 КК України, та виїхав до Чеської Республіки, де ймовірно перебуває і наразі.

При цьому останній припинив контактувати із захисником, не відповідає на телефонні дзвінки, смс-повідомлення захисника ОСОБА_6 , та порушив процесуальні обов"язки обвинуваченого - з"являтися до суду.

За здобутої під час розшуку підозрюваного ОСОБА_8 в межах іншого кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0001722 від 27.08.2023 року за ч. 4 ст. 296 КК України, останнє відоме місце перебування обвинуваченого ОСОБА_8 є АДРЕСА_2 (АДРЕСА_2), закордонний паспорт НОМЕР_5 , тимчасова НОМЕР_6 .

Також встановлено, що ОСОБА_8 перетнув державний кордон незаконно, що підтверджується відповідями уповноважених органів.

Про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить те, що обвинувачення, яке висунуто ОСОБА_8 , ґрунтується в тому числі і на показах свідків та потерпілого, таким чином є підстави вважати, що обвинувачений може вмовляннями, погрозами чи іншим способом незаконно впливати на свідків та потерпілого щодо зміни ними показів по вищевказаному кримінальному провадженню.

Суд вважає, що стороною обвинувачення також обґрунтовано ризик вчинити інше кримінальне правопорушення (п.5 ч.1 ст. 177 КПК України), оскільки ОСОБА_8 раніше притягався до кримінальної відповідальності та 10.09.2015 був засуджений за ч. 1 ст. 122 КК України, наразі судимість знята та погашена. Проте, скоєння нового злочину проти життя та здоров`я людини вказує на схильність ОСОБА_8 до вчинення кримінальних правопорушень, таким чином наявний ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Крім того, встановлено, що в серпні місяці 2023 року ОСОБА_8 скоїв кримінальне правопорушення передбачене ч. 4 ст. 296 КК України, за даним фактом внесено відомості до ЄРДР від 27.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, та на даний час переховується від органів досудового розслідування.

Отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Суд на даному етапі не оцінює обставини, визначені у статті 178 КПК України, оскільки розгляд клопотання здійснюється за правилами частини 6 статті 193 КПК України.

За вчинення кримінального правопорушення, яке інкриміновано ОСОБА_8 - ч. 2 ст. 15, п. 7 ч. 2 ст. 115 КК України, - передбачено покарання більше одного року позбавлення волі, а тому воно в розумінні Європейської конвенції про видачу правопорушників, з протоколами до неї, ратифікованих Законом України "Про ратифікацію Європейської конвенції про видачу" від 16.01.1998 № 43/98-ВР та ст. 573 КПК є екстрадиційним.

Беручи до уваги те, що обвинувачений ОСОБА_8 , з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, переховується від суду, оголошений у міжнародному розшуку, то з огляду на обставини, наведені у змісті ухвали, наявні підстави згідно частини 6 статті 193 КПК України для обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для забезпечення подальшого судового розгляду кримінального провадження із застосуванням механізму міжнародної правової допомоги.

Згідно з ч. 5 ст. 183 КПК при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук розмір застави не визначається.

У разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається (ч. 4 ст. 197 КПК).

З огляду на вищезазначені положення кримінального процесуального закону, суд не визначає строк дії ухали, а також розмір застави, як альтернативного виду запобіжного заходу.

Питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_8 або його зміну на більш м`який запобіжний захід підлягає перегляду після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 182, 183, 184, 188-196, 369-372 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання прокурора Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_8 - задовольнити.

Обрати на підставі частини 6 статті 193 Кримінально процесуального кодексу України відносно обвинуваченого ОСОБА_8 , ( ОСОБА_8 ) ІНФОРМАЦІЯ_1 , закордонний паспорт НОМЕР_5 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 15 пункту 7 частини 2 статті 115 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Питання про застосування до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 , номер мобільного телефону: НОМЕР_7 інші засоби зв`язку невідомі, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, після затримання останнього не пізніш як через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження підлягає розгляду колегією суддів за участю обвинуваченого.

Про затримання повідомити процесуального керівника прокурора Криворізької східної окружної прокуратури ОСОБА_5 ( НОМЕР_8 ), а також Дзержинський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області (+10).

Контроль за виконанням ухвали покласти на Криворізьку південну окружну прокуратуру.

Ухвала судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена прокурором, захисником - протягом п`яти днів з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою - протягом п`яти днів з моменту вручення копії ухвали.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали складено 07 червня 2024 року та проголошено 07 червня 2024 року об 16 год.00 хв. в залі судового засідання № 309 Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області (м. Кривий Ріг, пр-т Миру 24, третій поверх).

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3