Справа № 991/3227/24
Провадження № 1-кп/991/36/24
УХВАЛА

про відмову у поверненні обвинувального акта

8 травня 2024 рокумісто Київ

Вищий антикорупційний суд у складі колегії суддів ОСОБА_1 (головуючий), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

розглянув у підготовчому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_7 про повернення обвинувального акта у кримінальному провадженні № 0001295 за обвинуваченням ОСОБА_6 за ч. 4 ст. 369 Кримінального кодексу України.

(1)Зміст заявленого клопотання

В обґрунтування свого клопотання заявник зазначив, що відповідно до п. 31 ч. 2 ст. 291 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) обвинувальний акт має містити анкетні відомості викривача.

Так, в матеріалах кримінального провадження є повідомлення про досудове розслідування за участю викривача - ОСОБА_9 від 13.11.2023. З його змісту вбачається, що відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) внесено на підставі заяви викривача.

Водночас в матеріалах провадження відсутня заява зазначеної особи про вчинення злочину, а у реєстрі матеріалів досудового розслідування вказано повідомлення про досудове розслідування за участю викривача від 23.11.2023, яке не було надано стороні захисту для ознайомлення.

Крім того, в обвинувальному акті зазначено, що викривачі у цьому кримінальному провадженні відсутні.

Також захисник наголосив, що викладені в обвинувальному акті фактичні обставини та суть обвинувачення суттєво відрізняються від повідомленої ОСОБА_6 підозри.

Зокрема, у повідомленні про підозру містилася фраза: «вчинив особливо тяжке корупційне кримінальне правопорушення». Сторона захисту зверталася зі скаргою на повідомлення про підозру. 10.04.2024 Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду (далі - ВАКС) залишила без змін ухвалу слідчого судді ВАКС, якою частково задоволено зазначену скаргу та скасовано повідомлення про підозру в частині словосполучення: «особливо тяжке».

Однак сторона обвинувачення не повідомила про нову підозру або про зміну раніше повідомленої підозри.

На переконання заявника, ще однією підставою для повернення обвинувального акта прокурору - є невідповідність змісту обвинувачення фактичним обставинам кримінального правопорушення.

Захисник також вказав, що прокурор надала адвокату ОСОБА_8 не всі матеріали кримінального провадження для ознайомлення та всупереч вимогам ст. 290, 293 КПК України намагалася вручити йому обвинувальний акт.

Зі змісту клопотання вбачається, що сторона обвинувачення погрожувала звернутися із клопотання про зміну запобіжного заходу ОСОБА_6 , у випадку його неприбуття на вручення обвинувального акта, в той час, коли той перебував на стаціонарному лікуванні.

Заявник зазначив, що слідчі дії в період з 04.08.2023 по 18.11.2023 проведено неуповноваженими на те особами. Крім цього, повідомлення про підозру вручено прокурором ОСОБА_5 , яка на той час також не мала повноважень на вчинення відповідних дій.

У своєму клопотанні захисник також наголосив, що його підзахисному інкримінують пропозицію службовій особі, яка займає особливо відповідальне становище, надати їй неправомірну вигоду (у криптовалюті «Bitcoin» у вигляді 0,39 ВТС, що на час вчинення операції було еквівалентно 10 030, 41 доларів США) та надання такої вигоди за вчинення службовою особою дій в інтересах того, хто пропонує та надає таку вигоду, та в інтересах третьої особи дій з використанням наданого їй службового становища.

Проте таке поняття як криптовалюта «Bitcoin», а також офіційний курс НБУ щодо віртуальних активів «Bitcoin» до долару США відсутні в Україні.

(2)Позиції сторін

Захисник ОСОБА_8 та обвинувачений ОСОБА_6 підтримали заявлене клопотання, просили повернути обвинувальний акт прокурору.

Зі свого боку прокурор ОСОБА_5 заперечила проти його задоволення. Зазначила, що ст. 291 КПК України містить вичерпний перелік вимог до обвинувального акта.

Особа, вказана у клопотанні захисника, не відповідає формальному визначенню викривача за КПК, а будь-яких заяв про вчинення кримінального правопорушення у справі не надходило. Підставою для внесення відомостей до ЄРДР був рапорт заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратори (далі - САП).

Скасування повідомлення про підозру ухвалою суду в частині словосполучення «особливо тяжке» не змінювало суті підозри, а лише усувало окремі неточності. Тобто вчинення окремих дій сторони обвинувачення по виконанню зазначеної ухвали не потребувалось.

Щодо твердження заявника про невідповідність змісту обвинувачення фактичним обставинам кримінального правопорушення, оцінка цьому може бути надана тільки після дослідження доказів на етапі судового розгляду.

Прокурор також заначила, що слідчий суддя ВАКС 12.03.2024 постановив ухвалу, якою обмежив сторону захисту в строках ознайомлення з матеріалами провадження. Водночас захисника ОСОБА_8 залучено на завершальній стадії ознайомлення. Йому було надано можливість ознайомитися з усіма матеріалами провадження, проте останній не скористався повністю цим правом.

Обвинувачений ОСОБА_6 відмовився від отримання обвинувального акта, про що ним зазначено в розписці, а також зафіксовано на відеозаписі.

(3) Мотиви, з яких виходив суд при вирішенні клопотання

Дослідивши обвинувальний акт та заслухавши думку сторін, колегія суддів дійшла висновку про те, що у клопотанні сторони захисту слід відмовити з таких підстав.

Суд має право у підготовчому судовому засіданні повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього кодексу (п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК).

Перелік відомостей, які повинен містити обвинувальний акт, закріплено у ст. 291 КПК.

Доводи заявника про невідповідність змісту обвинувального акта вимогам процесуального закону у частині відсутності анкетних відомостей викривача є хибними.

Відповідно до п. 31 ч. 2 ст. 291 КПК обвинувальний акт має містити анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство).

Викривачем є фізична особа, яка за наявності переконання, що інформація є достовірною, звернулася із заявою або повідомленням про корупційне кримінальне правопорушення до органу досудового розслідування (п. 162, ч. 1 ст. 3 КПК).

Зі змісту обвинувального акта вбачається, що у цьому кримінальному провадженні відсутній викривач. За твердженнями прокурора, будь-яких заяв про вчинення кримінального правопорушення у цьому провадженні не надходило, а підставою для внесення відомостей до ЄРДР був рапорт, складений керівником САП.

До того ж на етапі підготовчого судового засідання суд не може надавати оцінку процесуальним рішенням сторони обвинувачення, прийнятим під час досудового розслідування, у тому числі через відсутність матеріалів кримінального провадження та їх не дослідження.

Отож, викладені у клопотанні доводи не є підставою для повернення обвинувального акта прокурору.

Твердження захисника про відмінність фактичних обставин та суті обвинувачення, викладених в обвинувальному акті, від змісту повідомленої ОСОБА_6 підозри не свідчить про невідповідність обвинувального акта вимогам ст. 291 КПК, а відповідно не є підставою для його повернення.

Ще однією підставою для повернення обвинувального акта, на яку посилався заявник в обґрунтування свого клопотання, була невідповідність змісту обвинувачення фактичним обставинам кримінального правопорушення.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК обвинувальний акт має містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Так, в обвинувальному акті міститься формулювання обвинувачення, наявний виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими. Ці фактичні дані у своїй сукупності дають повне уявлення щодо кожного з елементів складу кримінального правопорушення, що дає можливість стороні захисту зіставити фактичну складову обвинувачення з його юридичною формулою.

Визначення ступеня деталізації опису обставин вчинення злочину належить до дискреційних повноважень прокурора, а тому викладається в обвинувальному акті у такому виді, як це вважає за необхідне прокурор.

Однак, відомості, надані обвинуваченому, повинні бути достатніми для повного розуміння останнім суті висунутого проти нього обвинувачення, що є необхідним для підготовки захисту.

На переконання колегії суддів, встановлені прокурором і викладені в обвинувальному акті фактичні обставини кримінальних правопорушень є достатніми для повного розуміння обвинуваченим суті висунутого проти нього обвинувачення.

До того ж на етапі підготовчого судового засідання питання узгодженості викладення в обвинувальному акті фактичних обставин з формулюванням обвинувачення та правовою кваліфікацією кримінального правопорушення не можуть бути предметом розгляду, доводи викладені у клопотанні можуть бути перевірені лише на стадії судового розгляду.

Доводи щодо незабезпечення прокурором належного ознайомлення сторони захисту з матеріалами кримінального провадження в порядку ст. 290 КПК не відповідають вимогами процесуального закону в частині відповідності обвинувального акта статті 291 КПК. У зв`язку з чим, суд не надає їм оцінку.

Заявник у своєму клопотанні також стверджував про застосування до обвинуваченого ОСОБА_6 катувань та погроз з боку сторони обвинувачення, з метою вручення останньому копії обвинувального акта.

Згідно з п. 3 ч. 4 ст. 291 КПК до обвинувального акта додається, зокрема розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування.

Перевіряючи відповідність обвинувального акта вимогам процесуального закону, суд, зокрема лише встановлює факт отримання підозрюваним його копії.

Так, до обвинувального акта додається розписка ОСОБА_6 , в якій той зазначив про відмову від отримання копії обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування, оскільки його право на захист було порушено.

Також до обвинувального акта додано підтвердження направлення копій за адресами місця його реєстрації та проживання і відеозапис, на якому зафіксовано відмову останнього від отримання зазначених документів.

У зв`язку з викладеним, суд констатував, що сторона обвинувачення вжила усіх можливих заходів задля вручення обвинуваченому копій відповідних документів. Однак колегія не надає оцінку іншим доводам заявника, оскільки вони не свідчить про невідповідність обвинувального акта вимогам КПК.

Обґрунтовуючи своє клопотання заявник також посилався на те, що слідчі дії проводилися неуповноваженими на те особами, проте зазначене також не є підставою для повернення обвинувального акта.

Такі доводи не можуть бути перевірені на стадії підготовчого судового засідання, оскільки це не передбачено процесуальним законом. Натомість вони мають бути перевірені у ході дослідження доказів, на стадії судового розгляду.

Зважаючи на викладене, суд доходить висновку, що обвинувальний акт складено відповідно до вимог процесуального закону. Підстави для його повернення прокурору відсутні.

На підставі викладеного, суд постановив:

-у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 про повернення обвинувального акта у кримінальному провадженні № 0001295 відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення й оскарженню не підлягає.

Судді

ОСОБА_10 ОСОБА_11 ОСОБА_12