Справа № 755/8820/24
№ 1-кс/755/2077/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"07" червня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Києва, громадянину України, українцю, із середньо-спеціальною освітою, одруженому, працюючому слюсарем-ремонтником у КМКЛ № 3, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002177 від 16.06.2023 року, за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 307 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 .

Клопотання погоджено з прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_8 .

Клопотання мотивоване тим, що у невстановлені досудовим розслідуванням день та час, ОСОБА_5 визначив незаконне придбання, зберігання з метою збуту та збут психотропної речовини - амфетаміну у великих та особливо великих розмірах, як єдине джерело здобуття грошових коштів для свого існування.

Так, ОСОБА_5 , у невстановлені досудовим розслідуванням день та час, спосіб та місці, придбав невстановлену кількість психотропної речовини - амфетаміну, яку почав зберігати з метою збуту.

У подальшому, 06.03.2024 року, близько 16 години 55 хвилин, ОСОБА_5 , здійснив вхідний виклик із мобільного номеру телефону НОМЕР_1 громадянину України ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (анкетні дані змінено), на мобільний номер телефону НОМЕР_2 , з яким у телефонній розмові домовився щодо збуту психотропної речовини - амфетаміну в особливо великих розмірах, за грошові кошти у розмірі 10000 гривень.

У подальшому, 07.03.2024 року, перебуваючи в службовому автомобілі за адресою: АДРЕСА_3 , у період часу з 20 години 20 хвилин до 20 години 35 хвилин, у присутності понятих було проведено огляд громадянина ОСОБА_9 , складено протокол огляду грошових коштів у сумі 10000 (десять тисяч) гривень та вручено останньому для проведення оперативної закупки. Цього ж дня, близько 20 години 53 хвилин, ОСОБА_9 , під`їхав до раніше обумовленого місця зустрічі з ОСОБА_5 , а саме, АДРЕСА_4 , де з телефону марки «Xiaomi Redmi 10», з мобільного номеру телефону НОМЕР_2 , здійснив вихідний дзвінок ОСОБА_5 , який використовує мобільний номер телефону НОМЕР_1 та повідомив, що прибув за вказаною адресою.

У подальшому, близько 20 години 55 хвилини, ОСОБА_9 (анкетні дані змінено) зустрівся з ОСОБА_5 , який вийшов із власного автомобіля, та передав ОСОБА_9 коробку розміром приблизно 15х10х10 з логотипом ТОВ «Нова пошта», всередині якої, у поліетиленовому пакеті знаходилась раніше замовлена психотропна речовина - амфетамін у вигляді порошкоподібної речовини світлого кольору, після чого, ОСОБА_9 передав ОСОБА_5 грошові кошти в розмірі 10000 гривень. Після цього, 07.03.2024 року в ході проведення огляду місця події в період часу з 22 години 00 хвилин до 22 години 20 хвилин, за адресою: м. Київ, вулиця Вінстона Черчилля, 2, громадянин ОСОБА_9 добровільно надав для вилучення коробку розміром приблизно 15х10х10 з логотипом ТОВ «Нова пошта», всередині якої, у поліетиленовому пакеті з пазовим замком знаходилась порошкоподібна речовина світлого кольору, що містить в своєму складі психотропну речовину - амфетамін, обіг якої обмежено, загальною масою 35,301 г, в особливо великих розмірах, яку ОСОБА_5 придбав, зберігав з метою збуту та збув, за грошові кошти в сумі 10000 гривень.

Амфетамін, згідно постанови Кабінету Міністрів України від 6 травня 2000 року № 770 «Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», «Список № 2 Психотропні речовини, обіг яких обмежено» в «Таблиці ІІ», є психотропною речовиною.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, а саме незаконному придбанні, перевезенні, зберіганні з метою збуту та незаконному збуті психотропної речовини в особливо великих розмірах.

Крім того, ОСОБА_5 , у невстановлені досудовим розслідуванням день та час, спосіб та місці, повторно придбав невстановлену кількість психотропної речовини - амфетаміну, яку почав зберігати з метою збуту. Надалі, 01.04.2024 року, близько 18 години 36 хвилин, ОСОБА_9 (анкетні дані змінено), здійснив вихідний виклик з телефону марки «Xiaomi Redmi 10», з мобільним номером телефону НОМЕР_2 , ОСОБА_5 , який використовує мобільний номер телефону НОМЕР_1 з яким у телефонній розмові домовився щодо придбання психотропної речовини - амфетаміну в особливо великих розмірах, за грошові кошти у розмірі 10000 гривень. Разом з тим, близько 19 години 55 хвилин, ОСОБА_9 , (анкетні дані змінено) з телефону марки «Хіаomi Redmi 10», з мобільного номеру телефону НОМЕР_2 , здійснив вихідний дзвінок ОСОБА_5 , який використовує мобільний номер телефону НОМЕР_1 , де в телефонній розмові домовились про місце та час зустрічі на якій буде передано психотропну речовину - амфетамін, а саме: АДРЕСА_4 . Так, 02.04.2024 року, перебуваючи в службовому автомобілі за адресою: АДРЕСА_3 , у період часу з 20 години 35 хвилин до 20 години 55 хвилин, у присутності понятих, було проведено огляд громадянина ОСОБА_9 , складено протокол огляду грошових коштів у сумі 10000 (десять тисяч) гривень та вручено останньому для проведення оперативної закупки. Цього ж дня, близько 21 години 02 хвилин, ОСОБА_9 під`їхав до раніше обумовленого місця зустрічі з ОСОБА_5 , а саме, АДРЕСА_4 , де з телефону марки «Хіaomi Redmi 10», з мобільного номеру телефону НОМЕР_2 , здійснив вихідний дзвінок ОСОБА_5 , який використовує мобільний номер телефону НОМЕР_1 та повідомив, що прибув за вказаною адресою.

У подальшому, близько 21 години 15 хвилин, ОСОБА_9 (анкетні дані змінено) зустрівся з ОСОБА_5 , який вийшов з власного автомобіля, та передав ОСОБА_9 коробку розміром приблизно 15х10х10 з логотипом ТОВ «Нова пошта», всередині якої, у поліетиленовому пакеті знаходилась раніше замовлена психотропна речовина-амфетамін у вигляді порошкоподібної речовини світлого кольору, після чого, ОСОБА_9 передав ОСОБА_5 грошові кошти в розмірі 10000 гривень. Після цього, 02.04.2024 року в ході проведення огляду місця події в період часу з 21 години 30 хвилин до 21 години 40 хвилин, за адресою: АДРЕСА_3 , громадянин ОСОБА_9 добровільно надав для вилучення коробку розміром приблизно 15х10х10 з логотипом ТОВ «Нова пошта», всередині якої, у поліетиленовому пакеті з пазовим замком знаходилась порошкоподібна речовина світлого кольору, що містить в своєму складі психотропну речовину - амфетамін, обіг якої обмежено, загальною масою 33,02 г., що в особливо великих розмірах, яку ОСОБА_5 повторно придбав, перевіз та зберігав з метою збуту та збув, за грошові кошти в сумі 10000 гривень.

Амфетамін, згідно постанови Кабінету Міністрів України від 06 травня 2000 року № 770 «Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», «Список № 2 Психотропні речовини, обіг яких обмежено» в «Таблиці ІІ», є психотропною речовиною.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, а саме незаконному придбанні, перевезенні, зберіганні з метою збуту та незаконному збуті психотропної речовини в особливо великих розмірах, вчиненого повторно.

Крім того, ОСОБА_5 , у невстановлені досудовим розслідуванням день та час, спосіб та місці, діючи за попередньою змовою із ОСОБА_10 , повторно придбав невстановлену кількість психотропної речовини - амфетаміну, яку почали зберігати з метою збуту.

У подальшому, 05.06.2024 року, близько 19 години 05 хвилин, працівниками СБУ та співробітниками поліції були затримані ОСОБА_5 та ОСОБА_10 за підозрою у зберіганні психотропної речовини з метою збуту. У подальшому, в ході проведення особистого обшуку в період часу з 20 години 59 хвилин до 21 години 20 хвилин, у затриманого ОСОБА_5 було вилучено 6 зіп-пакетів із порошкоподібною речовиною білого кольору, один з яких в своєму складі міститься психотропну речовину - амфетамін, масою 8,619 г, що у великих розмірах, яку ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою із ОСОБА_10 , всупереч вимогам Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини та прекурсори» від 15.02.1995, «Порядку провадження діяльності, пов`язаної з обігом наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, та контролю за їх обігом», затвердженого постановою КМУ № 589 від 03.06.2009 року, незаконно придбали та зберігали при собі з метою збуту.

Амфетамін, згідно зі Списком № 2 «Особливо небезпечні психотропні речовини, обіг яких заборонено» затвердженого Постановою Кабінетом Міністрів України від 06.05.2000 року № 770, є психотропною речовиною, обіг якої заборонено.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а саме незаконному придбанні, перевезенні, зберіганні з метою збуту та незаконному збуті психотропної речовини в великих розмірах, вчиненого повторно, за попередньою змовою групою осіб.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 , інкримінованого йому правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколами проведення негласних слідчих розшукових дій; протоколом обшуку; протоколом затримання особи в порядку ст. 208 КПК України; речовими доказами; висновками експертів; протоколами допитів свідків.

Враховуючи викладене, підвищена суспільна небезпека злочину, у вчиненні якого на цей час підозрюється ОСОБА_5 , полягає в тому, що злочини в сфері незаконного обігу наркотичних засобів посягають на правовий режим обігу, а додатковим об`єктом кримінально-правової охорони є здоров`я населення.

На даний час, існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме те, що: підозрюваний ОСОБА_5 , усвідомлюючи тяжкість злочину, у вчиненні якого він на цей час підозрюється, а саме у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який Кримінальним кодексом України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 9 до 12 років, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від притягнення до кримінальної відповідальності та подальшого засудження. Враховуючи спосіб зберігання та збуту наркотичного засобу, встановлено, що ОСОБА_5 ретельно приховував свою злочинну діяльність, вчинив особливо тяжкий злочин з прямим умислом, усвідомлював суспільну небезпеку вчиненого діяння та не бажав його викриття правоохоронними органами; може знищити, сховати або спотворити речові докази, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки, на цей час органом досудового розслідування не виявлено всі можливі місця зберігання наркотичного засобу. Тому, перебуваючи на свободі, підозрюваний ОСОБА_5 може знищити решту заборонених до обігу речовин, які на цей час не виявлені та не вилучені органом досудового розслідування; з метою уникнення покарання за кримінальне правопорушення в якому він на цей час підозрюється, може впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні. Враховуючи те, що в ході проведення обшуку були залучені поняті та підозрюваному надано копії відповідних процесуальних документів із зазначенням їх анкетних даних, на думку сторони обвинувачення підозрюваний може незаконно впливати на зазначених свідків з метою зміни показів останніми в ході досудового розслідування та судового розгляду. Також, на даний час, триває виконання судових експертиз за рештою вилучених у ОСОБА_5 речовин, тому, будучи обізнаним про експертну установу, експертам якої доручено проведення відповідних експертиз, останній може незаконно впливати на зазначених експертів з метою дачі ними завідомо неправдивих висновків; може перешкоджати проведенню досудового розслідування іншим чином. Так, враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_5 є лише складовою частиною добре налагодженої злочинної мережі збуту наркотичних засобів на території України, будучи усвідомленим про наявні шляхи постачання та подальші шляхи збуту наркотичних засобів, перебуваючи на свободі, останній може перешкоджати органу досудового розслідування встановлювати інших можливих співучасників, зокрема, організаторів злочинної діяльності, пов`язаної з поширенням незаконної пропозиції наркотичних засобів на території міста Києва;може вчиняти інші кримінальні правопорушення, адже, не має офіційно доходу та свої матеріальні потреби намагається задовольнити злочинним шляхом, що й стало причиною можливого вчинення ним вказаного злочину.

Враховуючи викладене, менш суворі запобіжні заходи будуть не достатніми для забезпечення належної кримінально-процесуальної поведінки підозрюваним ОСОБА_5 та запобігання зазначеним ризикам.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, зазначивши, що на даний час існує обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованих йому кримінальних правопорушень. Повідомлення про підозру обґрунтовується протоколами негласних слідчих розшукових дій, протоколом обшуку, протоколом затримання особи у порядку ст. 208 КПК України, висновками експертів. Крім того, на даний час, існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_5 може вчиняти інші кримінальні правопорушення, зокрема, щодо обігу психотропних речовин та наркотичних засобів, може незаконно впливати на свідків, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Таким чином, більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_5 . Зокрема, прохав не визначати розмір застави.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання, оскільки його підзахисний частково визнає вину, наркотичні речовини належать останньому, однак, вони використовувались останнім для власного вживання. Підозрюваний ОСОБА_5 проживає у м. Києві, офіційно працює, характеризується позитивно, має міцні соціальні зв`язки та має на утриманні дитину його дружини. Зазначені прокурором ризик є формальними, а щодо застави, то її розмір буде означати перебування його підзахисного в умовах Державної установі «Київський слідчий ізолятор», оскільки родина останнього не має можливості внести високий розмір застави, зокрема, позиція прокурора щодо застави є необґрунтованою, а тому, просив визначити її у мінімальному розмірі. Крім того, прокурор зазначає про тяжкість кримінального правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_5 , однак, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, лише тяжкість кримінального правопорушення не може бути підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Зокрема, щодо ризику знищення чи спотворення підозрюваним речових доказів, то досудове розслідування триває з 2023 року і вже проводилися негласні слідчі розшукові дії та обшуки. Також, його підзахисний не може впливати на свідків, які є понятими, так як проведені слідчі дії фіксувались і ОСОБА_5 не оспорює той факт, що наркотичні засоби є безпосередньо його. Таким чином, прохав застосувати його підзахисному запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, аби останній мав можливість працювати та утримувати родину, однак, якщо слідчий суддя дійде висновку про неможливість застосування такого запобіжного заходу, то прохав застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Зокрема, прохав допитати свідка ОСОБА_11 (дружину підозрюваного), відповідно до ч. 4 ст. 193 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника.

На заперечення захисника прокурор зазначив, що підозра є обґрунтованою, було проведено оперативні закупки і наркотичні засоби було вилучено у підозрюваного ОСОБА_5 , які останній особисто збував. Щодо допиту свідка ОСОБА_11 не заперечував.

Допитана у судовому засіданні за клопотанням сторони захисту свідок ОСОБА_11 , відповідно до ч. 4 ст. 193 КПК України, показала, що вона є дружиною підозрюваного ОСОБА_5 , працює і в разі застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, вона зможе останнього забезпечувати матеріально. Крім того, зазначила, що ОСОБА_5 допомагає їй у вихованні її сина 2008 р.н., тобто, є вітчимом останнього.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку учасників кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Стаття 192 КПК України передбачає право слідчого за погодженням з прокурором звернутися із клопотанням про застосування запобіжного заходу до особи, яку затримано без ухвали про дозвіл на затримання за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У частині 2 статті 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог статті 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

За правилами ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст.176 цього Кодексу.

Статтею 184 КПК України визначено, що клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити: 1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа; 2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу; 5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів; 7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання. До клопотання додаються: 1) копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час судового розгляду щодо запобіжного заходу; 3) підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Застосування запобіжного заходу до кожної особи потребує внесення окремого клопотання.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Частиною 5 статті 9 КПК України визначено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з ч. 5 ст. 193 КПК України, будь-які твердження чи заяви підозрюваного, обвинуваченого, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Відповідно до ст. 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Судом було встановлено, що 16.06.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002177 були внесені відомості за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 307, ч. 3 ст. 311 КК України.

07 червня 2024 року слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002177від 16.06.2023 року за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 307 КК України, яке погоджене з прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва, оформлене відповідно до вимог ст. 184 Кримінального процесуального кодексу України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання та якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.

06 червня 2024 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 307 КК України.

У судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованих йому кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 307 КК України, наявними доказами, а саме: витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні № 0002177від 16.06.2023 року; протоколами допиту свідків; протоколом за результатами негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з електронних комунікаційних мереж від 08.03.2024 року; висновками експертів; протоколом особистого обшуку особи, затриманої в порядку ч. 3 ст. 208 КПК України від 05.06.2024 року та іншими долученими до клопотання матеріалами у їх сукупності.

Крім того, у судовому засіданні стороною захисту, відповідно до положень ч. 5 ст. 132 КПК України, не було надано суду належних і допустимих доказів, які свідчили б про необґрунтованість пред`явленої підозри.

При цьому, слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак, відповідно до вимог ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі й тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, репутацію підозрюваного, майновий стан, ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.

Слідчий суддя, також враховує, що за злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 (ч. 3 ст. 307 КК України), передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до дванадцяти років з конфіскацією майна та є особливо тяжким, у розумінні ст. 12 КК України.

Вказані вище обставини, а також підвищена суспільна небезпека злочинів, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , на думку слідчого судді, дають підстави для висновку, що існують з боку підозрюваного ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме, можливість переховування від органів досудового розслідування та суду, вчинення іншого кримінального правопорушення, незаконного впливу на свідків.

Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст. 178 КПК України, а також доведеність прокурором під час судового розгляду клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не зможе запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам, тому клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно задовольнити.

Крім того, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Також ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 4 ст. 183 КПК України, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речових, їх аналогів або прекурсорів.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110, 176-178, 183, 186, 193, 194, 196, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, строком на 60 днів, тобто до 03 серпня 2024 року включно.

Суд, відповідно до п. 5 ч. 4 ст. 183 КПК України, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речових, їх аналогів або прекурсорів.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: