Справа № 201/3482/24
Провадження № 1-кс/201/1176/2024
УХВАЛА

02 квітня 2024 року Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , перевіривши матеріали клопотання ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту з майна

установив:

У провадження Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська надійшло клопотання ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту з майна, у якій представник просить суд скасувати арешт, накладений Жовтневим районним судом м. Дніпропетровська, на транспортний засіб TOYOTA CAMRY, 1998 року випуску, державний номерний знак НОМЕР_1 , номер кузову(шасі): НОМЕР_2 .

Перевіривши матеріали клопотання, вважаю, що його слід повернути з таких підстав.

У відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи (ч. 1 ст. 64-2 КПК).

Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, та отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом (ч. 3 ст. 64-2 КПК).

Представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути: особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником; керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи за довіреністю - у випадку, якщо власником майна, щодо якого здійснюється арешт, є юридична особа (ч. 4 ст. 64-2 КПК).

Повноваження представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: 1) документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні; 2) копією установчих документів юридичної особи - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа; 3) довіреністю - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є працівник юридичної особи, яка є власником майна, щодо якого здійснюється процедура спеціальної конфіскації (ч. 5 ст. 64-2 КПК).

Захисником є адвокат, який здійснює захист підозрюваного, особи, стосовно якої зібрано достатньо доказів для повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, але не повідомлено про підозру у зв`язку з її смертю, обвинуваченого, засудженого, виправданого, особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, а також особи, стосовно якої передбачається розгляд питання про видачу іноземній державі (екстрадицію). Захисником не може бути адвокат, відомості про якого не внесено до Єдиного реєстру адвокатів України або стосовно якого у Єдиному реєстрі адвокатів України містяться відомості про зупинення або припинення права на зайняття адвокатською діяльністю (ст. 45 КПК).

Скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу (п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК).

У випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу (ч. 6 ст. 9 КПК).

Коли нормами кримінально-процесуального закону відповідну ситуацію прямо не передбачено, є необхідним та можливим застосування аналогії права. Зазначена можливість встановлена частиною 6статті 9 КПК, згідно з якою коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються встановлені частиною першою статті 7 КПК загальні засади кримінального провадження. Однією з таких засад є законність, що включає обов`язок суду, як і інших органів державної влади, неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу та інших актів законодавства (ухвала Великої Палати Верховного Суду від 02.09.2020 у справі № 0306/7567/12).

З клопотанням про скасування арешту автомобіля до суду звернувся ОСОБА_2 , який зазначив, що діє в якості представника ОСОБА_3 на підставі довіреності.

До клопотання додано копію довіреності від 25.08.2023, посвідченої приватним нотаріусом Рівненського міського нотаріального округу Рівненської ОСОБА_4 25.08.2023, зареєстрованої в реєстрі за №2569, згідно якої ОСОБА_3 уповноважила ОСОБА_2 бути її представником.

Даних відносно того, що ОСОБА_2 має право бути захисником у кримінальному провадженні, тобто є адвокатом, матеріали клопотання не містять.

Під час дослідження відкритих даних Єдиного реєстру адвокатів України судом встановлено, що відомості відносно ОСОБА_2 у вказаному реєстрі відсутні.

Між тим, як вбачається з вказаних вище положень законодавства України, у кримінальному провадженні представником фізичної особи, щодо майна якої вирішено питання про арешт, може бути виключно адвокат, тобто особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні.

Таким чином, клопотання про скасування арешту майна подано особою, яка не має процесуального права звертатись до суду з вказаним клопотанням в інтересах ОСОБА_3 .

За таких обставин суд приходить до висновку щодо відсутності підстав для розгляду клопотання по суті.

Вирішуючи питання щодо процесуального рішення, яке має бути ухвалено за таких обставин, суд керується таким.

Положеннями КПК не передбачено наслідки подання клопотання про скасування арешту майна особою, яка не може бути представником у кримінальному провадженні та не має повноважень на звернення з вказаним клопотанням до суду.

Разом з тим, виходячи з положень ч. 3 ст.172, п. 1 ч. 2 ст.304 КПК України, подання заяви чи клопотання особою, яка не має на це права, або без дотримання певних вимог, тягне за собою її повернення, що не позбавляє таку особу знов звернутися з відповідною заявою чи клопотанням після усунення недоліків або після виникнення нових обставин, які не досліджувались судом при ухваленні попереднього рішення.

За таких обставин суд, враховуючи вказані вище висновки щодо застосування норм права Великої Палати Верховного Суду, застосовує аналогію права, а саме положень п. 1 ч. 2 ст. 304, ч. 3 ст. 314 КПК, та повертає клопотання як таке, що не відповідає вимогам чинного законодавства України та подано особою, яка не має права звертатись з клопотанням до суду.

Зазначена ухвала не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді або в іншому судовому порядку та не перешкоджає захисту прав особи, яка подала клопотання, в порядку, передбаченому КПК України.

Враховуючи вищевикладене, що такі обставини перешкоджають призначенню клопотання та розгляду у відповідності до правил, визначених КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання про скасування арешту майна особі, що його подала.

Керуючись ст. 9, 174, 369-372 КПК

постановив:

Клопотання ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту з майна - повернути особі, що його подала.

Роз`яснити заявнику, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає

Слідчий суддя ОСОБА_1