УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2024 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши в рамках кримінального провадження №0001079 від 19.05.2021 клопотання про арешт майна,

У С Т А Н О В И В :

Прокурор Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням, згідно з яким просить накласти арешт на грошові кошти в розмірі 8 342 912,74 грн., що знаходяться на банківських рахунках ТОВ «СХІДЗАХІД» (), відкритих в АБ «УКРГАЗБАНК» (МФО 320478), за адресою: м. Київ, вул. Єреванська, буд. 1, а саме:

- НОМЕР_1 (долар США);

- НОМЕР_1 (українська гривня);

- НОМЕР_1 (євро) та розрахункові рахунки, відкриті в АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005), за адресою: м. Київ, вул. Андріївська, буд, 2/12, зокрема:

- НОМЕР_2 (Євро);

- НОМЕР_3 (долар США);

- НОМЕР_4 (українська гривня);

- НОМЕР_5 (українська гривня).

Крім того, прокурор просить заборонити службовим особам ТОВ «СХІДЗАХІД» () іншим особам за довіреністю чи дорученням проводити будь-які банківські операції, що призведуть до зменшення залишку грошових коштів на рахунках, відкритих в АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005) та АБ «УКРГАЗБАНК» (МФО 320478), крім обов`язкових платежів до бюджету та для виплати заробітної плати.

Також прокурор просить зобов`язати службових осіб банківської установи АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005) та АБ «УКРГАЗБАНК» (МФО 320478) письмово повідомити Офіс Генерального прокурора про суму коштів, що знаходяться на цих рахунках на момент оголошення ухвали слідчого судді.

Зі змісту клопотання вбачається, що Бюро економічної безпеки України, за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001079 від 19.05.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 191 ч. 3 ст. 212 КК України.

Відповідно до клопотання встановлено, що службові особи ТОВ «СХІДЗАХІД» (), систематично протягом 2019 -2021 років проводили операції по формуванню схемного податкового «кредиту» від підприємств з ознаками «ризиковості» та «транзитності», що надало змоги останнім в подальшому незаконно отримати державне відшкодування.

В рамках кримінального провадження ухвалами слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 25 серпня 2023 року (справа №761/30161/23), від 06 жовтня 2023 року (справа №761/36649/23) та від 22 грудня 2023 року (справа №761/47210/23) на грошові кошти в розмірі 11 616 501 грн, що знаходяться на банківських рахунках ТОВ «СХІДЗАХІД» () накладено арешт.

Однак, за результатом проведення слідчих (розшукових) дій встановлено, що службовими особами ТОВ «СХІДЗАХІД» () в обхід попередньо накладених арештів на банківські рахунки даного підприємства та з метою продовження здійснення незаконної фінансово господарської діяльності відкрито розрахункові рахунки, у

АБ «УКРГАЗБАНК» (МФО 320478), за адресою: м. Київ, вул. Єреванська, буд. 1, а саме:

- НОМЕР_1 (долар США);

- НОМЕР_1 (українська гривня);

- НОМЕР_1 (євро) та розрахункові рахунки, відкриті в АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005), за адресою: м. Київ, вул. Андріївська, буд, 2/12 зокрема:

- НОМЕР_2 (Євро);

- НОМЕР_3 (долар США);

- НОМЕР_4 (українська гривня);

- НОМЕР_5 (українська гривня).

На підставі викладеного, прокурор вважає, що грошові кошти на даних рахунках мають суттєве значення для кримінального провадження, оскільки відповідають ознакам речового доказу та можуть підлягати спеціальній конфіскації, а тому з метою забезпечення їх збереження та можливої спеціальної конфіскації просить накласти арешт на таке майно.

В судове засідання прокурор не прибув, при цьому просив розглянути клопотання за його відсутності.

Особа-володілець майна про розгляд клопотання не повідомлявся, оскільки майно тимчасово не вилучалось, а тому суд вважає за можливе, згідно ч. 2 ст. 172 КПК України, провести розгляд клопотання за його відсутності.

Дослідивши доводи клопотання й додані до нього матеріали, слід дійти такого висновку.

Як встановлено в судовому засіданні, Бюро економічної безпеки України, за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001079 від 19.05.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 191 ч. 3 ст. 212 КК України.

Також, як встановлено в судовому засіданні, органом досудового розслідування досліджуються обставини вчинення протиправних дій окремими суб`єктами господарювання, при цьому, на переконання органу досудового розслідування, до такої діяльності може бути причетне ТОВ «СХІДЗАХІД» (), яке використовує відповідні банківські рахунки.

Постановою детектива Бюро економічної безпеки України від 16 травня 2024 року майно, що є предметом клопотання, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0001079 від 19.05.2021.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається, окрім іншого, з метою забезпечення збереження речових доказів, при цьому вимогами згаданої статті визначено, що у такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, у випадку, передбаченому п. 2 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.

Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України.

Відповідно до ч. 1 ст. 64 КПК України, третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.

Положеннями ч. 1 ст. 96-1 КК України визначено, що спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного злочину або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідальність за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, полягає у покаранні у вигляді штрафу від п`ятнадцяти тисяч до двадцяти п`яти тисяч неоподаткованих мінімумів доходів громадян з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна.

Спеціальна конфіскація відповідно до ч. 1 ст. 96-2 КК України, застосовується у разі, якщо гроші, цінності та інше майно:

1) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) були предметом кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), а у разі, коли його не встановлено, - переходять у власність держави;

4) були підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), який не знав і не міг знати про їх незаконне використання.

Частиною десятою статті 170 КПК України передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому КПК України порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

В той же час, ані зі змісту клопотання про арешт майна, ані з інших матеріалів кримінального провадження, які долучені до клопотання, не вбачається можливим встановити, що грошові кошти, які розміщені на вказаних рахунках, мають кримінально-протиправну природу, та можуть відповідати критеріям, визначеним у статті 98 КПК України. В даному аспекті слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до фабули кримінального провадження та змісту клопотання в рамках досудового розслідування досліджуються події, які мали місце у 2019-2021 роках, при цьому клопотання не містить жодного обґрунтування яким чином рахунки суб`єкта господарської діяльності, відкриті після 2023 року можуть мати ознаки речових доказів, а також підлягати спеціальній конфіскації.

Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17 липня 1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Ст. 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Громадяни для задоволення своїх потреб можуть користуватися об`єктами права державної та комунальної власності відповідно до закону. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право власності є непорушним.

Що ж стосується постанови детектива Бюро економічної безпеки України від 16 травня 2024 року про визнання речовими доказами у кримінальному провадженні №0001079 від 19.05.2021 майна, на яке прокурор просить накласти арешт, то слід зазначити, що в цій постанові не наведено обґрунтованих даних, які б безсумнівно вказували, що зазначене майно, відповідно до ст. 98 КПК України, має реальні ознаки речового доказу.

Враховуючи наведене, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання прокурора про арешт майна.

На підставі викладеного та керуючись ст. 98, 170, 171, 172, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 в рамках кримінального провадження №0001079 від 19.05.2021 про накладення арешту на майно, а саме на грошові кошти в розмірі 8 342 912,74 грн., що знаходяться на банківських рахунках ТОВ «СХІДЗАХІД» (), відкритих в АБ «УКРГАЗБАНК» (МФО 320478), за адресою: м. Київ, вул. Єреванська, буд. 1, а саме:

- НОМЕР_1 (долар США);

- НОМЕР_1 (українська гривня);

- НОМЕР_1 (євро) та розрахункові рахунки, відкриті в АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005), за адресою: м. Київ, вул. Андріївська, буд, 2/12, зокрема:

- НОМЕР_2 (Євро);

- НОМЕР_3 (долар США);

- НОМЕР_4 (українська гривня);

- НОМЕР_5 (українська гривня).

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_4