УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в режимі відеоконференції в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва, клопотання захисника ОСОБА_2 про зміну запобіжного заходу щодо

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львова, громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001135 від 25.12.2023,

за участю:

секретаря - ОСОБА_4 ,

прокурора - ОСОБА_5 ,

захисника - ОСОБА_6 ,

підозрюваного - ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИЛА:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання захисника ОСОБА_2 про зміну запобіжного заходу щодо ОСОБА_3 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001135 від 25.12.2023 року.

Дане клопотання обґрунтовується тим, що 30.12.2023 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва до підозрюваного ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який у подальшому був продовжений до 23.05.2024, із можливістю внесення застави.

Разом з тим, адвокат вважає, що існують достатні підстави для зміни ОСОБА_3 запобіжного заходу із тримання під вартою на більш м`який. Так, тривале перебування останнього під вартою створює загрозу його життю та здоров`ю. Внаслідок перебування в умовах ізоляції у ОСОБА_3 з`явилися очевидні ознаки рецидиву наявних захворювань. Відтак, перебування в СІЗО зумовило необхідність постійного лікування.

У свою чергу, ОСОБА_3 має міцні соціальні зв`язки, високу репутацію, здійснює волонтерську та благодійну діяльність, відзначений великою кількістю подяк, що гарантує виконання останнім покладених на нього судом обов`язків та належну процесуальну поведінку.

Більше того, як зазначає адвокат у своєму клопотанні, ризики, які, на думку органу досудового розслідування, існували на момент вирішення питання про обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відсутні. Констатація прокурором у своїх клопотаннях всіх п`яти ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, носить суто теоретичний характер. Відтак, продовження стосовно підзахисного дії найсуворішого запобіжного заходу є невиправданим.

Крім того, адвокат зауважує, що обґрунтовування заявлених ОСОБА_3 ризиків у даному кримінальному провадженні зводиться до здійснення ГСУ ДБР досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000876. Однак, обґрунтування ризиків наявністю іншого провадження є абсурдним. Так, існування стосовно ОСОБА_3 іншого провадження не може створювати ризики для даного провадження, яке є явно штучним, здійснюється виключно з метою тиску на український бізнес, де версія слідства суперечить дійсним обставинам справи.

При цьому, в матеріалах провадження відсутні будь-які докази, які б вказували на намір ОСОБА_3 переховуватися від органу досудового розслідування чи суду. Останній має постійне місце проживання, що є незмінним упродовж тривалого часу. Також підзахисний має постійне місце роботи - ТОВ «Бориславтепло», де упродовж останніх двох років він обіймає посаду фінансового директора. Також ОСОБА_3 має сталі сімейні зв`язки.

У свою чергу, заявлений стороною обвинувачення ризик знищення, приховування чи спотворення речей і документів, які мають важливе значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, нівелюється відсутністю доказів та аргументується слідством лише посиланням на наявність кримінального провадження №0000876. Більше того, слід враховувати, що досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001135 від 25.12.2023, завершено, на даний час триває ознайомлення сторони захисту із матеріалами кримінального провадження. Відтак, необхідні для доведення вини підзахисного у вчиненні інкримінованого йому правопорушення докази вже наявні у розпорядженні сторони обвинувачення. Разом з тим, ОСОБА_3 ніколи не мав наміру знищити, сховати чи спотворити речі і документи, які мають значення для провадження.

Так само останній не може вплинути на свідків, оскільки всі покази вже зафіксовані у відповідних протоколах, та наявні у розпорядженні сторони обвинувачення. Більше того, другий свідок в даному провадженні - керівник ГСУ ДБР ОСОБА_7 , який жодного разу на допитах не повідомляв про тиск з боку ОСОБА_3 .

При цьому, стороною обвинувачення не надано доказів на підтвердження наявності ризику щодо вчинення ОСОБА_3 дій, спрямованих на перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, а доводи щодо подачі стороною захисту клопотань та завалення відводів у ході судового розгляду клопотань є реалізацією права на захист та забезпечення дотримання права підозрюваного на справедливий суд.

Враховуючи наведене, адвокат вважає за необхідне застосувати до підзахисного більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою. При цьому, органом досудового розслідування не обґрунтована неможливість застосування до ОСОБА_3 іншого запобіжного заходу, враховуючи, що необхідні для складення обвинувального акту докази стороною обвинувачення зібрані, слідством отримані необхідні покази важливих для даного провадження свідків, а на даний час триває ознайомлення сторони захисту із зібраними стороною обвинувачення матеріалами провадження.

Також адвокат зазначив, що визначений слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва розмір застави є непомірним для підзахисного, що зумовлює його безальтернативне тримання під вартою. Так, слідчим суддею не необґрунтовано чому саме такий розмір застави зможе гарантувати виконання ОСОБА_3 покладених на нього обов`язків. Також зазначив, що доходи сім`ї підзахисного не дають можливості внести заставу хоча б частково. Більше того, на все майно ОСОБА_3 накладено арешт, що унеможливлює його реалізацію для збору необхідної з метою внесення застави суми.

Обґрунтовуючи необхідність подальшого застосування щодо ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, сторона обвинувачення посилається на неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу. Однак, такі доводи, на переконання адвоката, не заслуговують на увагу, оскільки відсутні допустимі докази на обґрунтування підозри ОСОБА_3 , відсутні реальні докази наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, позитивний соціальний статус підозрюваного та необхідність постійного отримання останній належної медичної допомоги та лікування онкологічного захворювання.

На завершення адвокат обстоює позицію необґрунтованості пред`явленої ОСОБА_3 підозри. Так, в даному кримінальному провадженні досудове розслідування здійснюється слідчими ГСУ ДБР з порушенням правил підслідності, а сама підозра ґрунтується на протоколах допитів свідка ОСОБА_7 , протоколах оглядів матеріалів кримінального провадження №0000876, протоколі обшуку приміщення «Very Tasty Cafe», інших матеріалах провадження в їх сукупності.

Згідно з вимогами КПК України розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, підслідне саме слідчим органам Національної поліції України. Однак, всупереч наведеному, за штучно створеними підставами, досудове розслідування у даному кримінальному провадженні здійснюється ДБР, а клопотання прокурора про застосування та у подальшому продовження строків тримання ОСОБА_3 під вартою розглядається неуповноваженими слідчими суддями Печерського районного суду м. Києва.

Враховуючи, що досудове розслідування у даному кримінальному провадженні здійснювалося із порушенням правил підслідності, здобуті в результаті проведення слідчих (розшукових) дій докази, в силу ст. 87 КПК України, є недопустимими. Наведене дозволяє дійти висновку про, що достатніх, належних та допустимих доказів, які б свідчили про вчинення ОСОБА_3 інкримінованих йому діянь в матеріалах кримінального провадження №0001135 від 25.12.2023 немає.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_8 клопотання про зміну запобіжного заходу щодо підзахисного ОСОБА_3 підтримав та просив задовольнити із зазначених у ньому підстав. При вирішенні даного питання просив врахувати, що станом на день розгляду клопотання стадія досудового розслідування вже завершилася, матеріали кримінального провадження у порядку ст. 290 КПК України відкриті стороні захисту для ознайомлення, відтак, заявлені прокурором ризики при розгляді клопотання про продовження строку тримання ОСОБА_3 під вартою зменшилися, ба більше, перестали існувати.

У свою чергу, подача даного клопотання обумовлена новими обставинами, що стосуються кримінального провадження №0000876. Так, саме поставка неякісного майна покладена в основу згаданого провадження. Експертиза, на якій ґрунтується висновок слідства про причетність ОСОБА_3 до злочину, викликає сумніви. Відтак, стверджував, що поставлене майно було належної якості. При цьому, жодних скарг чи зауважень щодо якості від адресатів не надходило. У доданих до клопотання матеріалах міститься інформація щодо порушення строків поставки, однак жодних претензій щодо якості не вказано. Отже, документальне підтвердження вчинення ОСОБА_3 кримінального правопорушення відсутнє, а відтак, продовження утримування підзахисного під вартою необґрунтоване.

При цьому, ризики, на які посилається сторона обвинувачення, обґрунтовуючи необхідність продовження строку тримання під вартою ОСОБА_3 , не доведені. Так, досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001135 від 25.12.2023 завершено, всі необхідні для доведення вини підзахисного докази зібрані та у розпорядженні слідства, а відтак, наявні підстави для зміни стосовно ОСОБА_3 запобіжного заходу та застосування домашнього арешту.

Також при вирішенні питання про зміну запобіжного заходу ОСОБА_3 просив врахувати позитивну характеристику останнього, наявність міцних соціальних зв`язків, а також істотне погіршення стану здоров`я., наявність хвороб, що не підлягають лікуванню в умовах Державної установи «Київський слідчий ізолятор», участь підзахисного у волонтерській та благодійній діяльності, нагородження ОСОБА_3 подяками та відзнаками. Більше того, визначений слідчими суддями Печерського районного суду м. Києва розмір застави є непомірним для родини ОСОБА_3 та встановлений, виходячи з обсягу збитків, нібито завданих ОСОБА_3 , в інших кримінальних провадженнях.

Наостанок адвокат завернув увагу, що місцем розташування органу досудового розслідування, де проводилися слідчі дії та безпосередньо розташований кабінет слідчого, є АДРЕСА_2 , тобто Шевченківський район м. Києва.

Підозрюваний ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав свого захисника. Додав, що вважає пред`явлену йому підозру необґрунтованою, оскільки у ревізійної служби Міністерства оборони України немає жодних претензій до поставлених товарів, як вбачається із матеріалів кримінального провадження №0000876, а експертиза проведена з істотними порушеннями. Відтак, можна дійти висновку, що зібрані у ході досудового розслідування кримінального провадження №0001135 від 25.12.2023 докази сфальсифіковані. Враховуючи, що докази на підтвердження причетності його до інкримінованих діянь відсутні, просив задовольнити клопотання захисника ОСОБА_2 та змінити запобіжний захід на більш м`який, не пов`язаний із триманням під вартою.

Прокурор ОСОБА_5 у судовому засіданні щодо задоволення клопотання захисника заперечував та вказав, що 16.05.2024 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_3 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Наразі вказане рішення оскаржується стороною захисту до Київського апеляційного суду. Так, під час розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу слідчим суддею розглядалося питання щодо підсудності поданого клопотання Печерському районному суду м. Києва, досліджувалися документи щодо стану здоров`я підозрюваного, а також оцінювалася наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, та обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_3 підозри.

При цьому, 15.05.2024, у порядку ст. 290 КПК України, стороною обвинувачення відкрито матеріали кримінального провадження №0001135 від 25.12.2023 в 12 томах стороні захисту для ознайомлення. Однак, ОСОБА_3 та захисник ОСОБА_9 24.05.2024 ознайомилися лише з письмовими матеріалами, а інші захисники ознайомлення не розпочали, що свідчить про зволікання з боку сторони захисту. На підтвердження наведеного просив долучити повідомлення про необхідність прибуття ОСОБА_3 та його захисників для ознайомлення з матеріалами.

Щодо ризиків, які існували на час розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою вказав, що вони продовжують існувати і в результаті завершення досудового розслідування не зменшилися. Проаналізувавши доводи клопотання про зміну запобіжного заходу та твердження сторони захисту у судовому засіданні, прокурор зазначив, що всі ці питання були предметом розгляду слідчим суддею 16.05.2024 при розгляді клопотання про продовження строку тримання під вартою.

Вислухавши думку учасників провадження, ретельно дослідивши клопотання захисника ОСОБА_2 , про зміну запобіжного заходу та додані до нього матеріали, а також надані сторонами документи у ході судового розгляду клопотання, слідчий суддя прийшла до таких висновків.

Так, слідчий суддя при розгляді клопотання вважає за необхідне першочергово розглянути питання щодо підсудності даної скарги Шевченківському районному суду м. Києва.

Слідчий суддя приймає до уваги, що фактичним місцем знаходження органу досудового розслідування є м. Київ, вул. Симона Петлюри, 15, що знаходиться в межах територіальної юрисдикції Шевченківського районного суду м. Києва.

Такої позиції щодо підсудності скарг та клопотань у кримінальних провадженнях, досудове розслідування у яких здійснює Державне бюро розслідувань, Шевченківському районному суду м. Києва дотримується Київський апеляційний суд (провадження №№ 11-сс/824/1620/2020, 11-сс/824/1195/2020, 11-сс/824/778/2020, 11-сс/824/860/2020, 11-сс/824/771/2020), а щодо розташування Державного бюро розслідувань як органу досудового розслідування, в контексті вирішення питання про територіальну підсудність справ, висловлювався і Верховний суд, зокрема у справі № 463/3826/22.

Відповідно до ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання сторонами їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України.

Отже, враховуючи наведене, слідчий суддя не вбачає підстав для висновку про непідсудність клопотання захисника ОСОБА_2 про зміну запобіжного заходу щодо ОСОБА_3 . Шевченківському районному суду м. Києва та вважає за можливе розглядати вказане клопотання по суті.

Так, відповідно до ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятої статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

З огляду на положення ч. 5 ст. 201 КПК України, слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Таким чином, виходячи зі змісту ст. 201 КПК України, підставою для зміни запобіжного заходу за клопотанням підозрюваного чи захисника є, в тому числі, наявність нових обставин, які не були предметом судового розгляду.

Так, слідчий суддя нагадує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час досудового розслідування та подальшого судового розгляду обвинувального акту, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

В якості підстави для зміни запобіжного заходу сторона захисту вказує на те, що ризики, які стали підставою для обрання відносно ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та продовження строку його дії, суттєво зменшились чи навіть припинили своє існування. Також сторона захисту стверджує, що подальше перебування підзахисного під вартою негативно впливає на стан його здоров`я, який в умовах ізоляції суттєво погіршився. При цьому, судом не враховано позитивну характеристику ОСОБА_3 , наявність у нього міцних соціальних зв`язків, постійного місця роботи та проживання, а альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, у розмірі, визначеному слідчим суддею при останньому продовженні строків тримання під вартою, є непомірним для ОСОБА_3 та таким, що не узгоджується із вимогами КПК України та практикою Європейського суду з прав людини. Більше того, саме досудове розслідування здійснювалося неуповноваженим органом досудового розслідування, а клопотання про застосування та у подальшому провадження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, розглядалося слідчими суддями Печерського районного суду м. Києва із порушенням правил підсудності. При цьому, слідчим суддею не взято до уваги той факт, що необхідні для складення обвинувального акту та доведеності вини ОСОБА_3 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення докази вже зібрані та перебувають у розпорядженні сторони обвинувачення.

У силу ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний, крім передбачених ст. 177 КПК України ризиків, оцінити у сукупності інші обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання його винуватим у інкримінованому правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків та низку інших факторів, які мають суттєве значення для застосування певного запобіжного заходу.

Врахування зазначеного, а також тлумачення норм ст.ст. 177, 194 КПК у їх системному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить суд до висновку, що під час вирішення питання щодо зміни запобіжного заходу оцінка зібраних доказів має спрямовуватися не на досягнення твердого переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра або обвинувачення обґрунтованими.

При цьому, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Крім того, суд звертає увагу на те, що наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_3 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, так само, як і питання підсудності Печерському районному суду м. Києва клопотань, заявлених в межах кримінального провадження №0001135 від 25.12.2023, неодноразово перевірялись слідчими суддями, а також суддями апеляційної інстанції при розгляді апеляційних скарг захисників на ухвали суду при вирішенні питання запобіжного заходу відносно підозрюваного.

При цьому, прокурор у судовому засіданні зазначив, що слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва 16.05.2024 при розгляді клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_3 проаналізовано та надано оцінку аналогічним твердженням сторони захисту. Разом з тим, слідчим суддею береться до уваги той факт, що захисником ОСОБА_6 у судовому засіданні такі доводи прокурора не оспорювалися, а відтак, приходить до висновку, що висвітлені у даному клопотанні питання вже були предметом розгляду слідчим суддею при вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою.

Також у ході судового розгляду встановлено, що аналогічні клопотання розглядалися слідчими суддями інших судів, однак були повернуті у зв`язку з порушенням правил підсудності. Разом з тим, ухвали слідчих суддів Печерського районного суду м. Києва щодо продовження строків тримання ОСОБА_3 під вартою були предметом розгляду у суді апеляційної інстанції та вмотивованими ухвалами залишені без змін.

Також слідчий суддя наголошує, що при винесенні рішення не спирається виключно на тяжкість підозри, проте оцінює всі доводи сторін та докази, якими вони ці доводи обґрунтовують, в сукупності, де тяжкість підозри є лише одним з факторів, що беруться до уваги.

При цьому, висновок органу досудового розслідування з приводу причетності ОСОБА_3 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення не є очевидно необґрунтованим, а тому слідчий суддя не вбачає у висновках слідчого про обґрунтованість підозри чогось очевидно довільного чи необґрунтованого.

Як вбачається з наданих слідчому судді матеріалів, а також обґрунтовано прокурором в судовому засіданні, наявні ризики того, що ОСОБА_3 може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Наведені обставини у сукупності дають підстави вважати, що станом на день розгляду клопотання захисника ОСОБА_2 про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_3 обставини, які враховувались слідчим суддею при застосуванні найсуворішого запобіжного заходу до підозрюваного та продовженні строку його дії, а ризики не зменшились.

Крім того, слідчий суддя вважає за потрібне нагадати учасникам, що станом на день розгляду даного клопотання у кримінальному провадженні №0001135 від 25.12.2023 триває процедура ознайомлення сторони захисту з матеріалами кримінального провадження в порядку ст. 290 КПК України.

Наступними процесуальними діями після такої процедури є складання обвинувального акту та направлення його для розгляду до суду, до виключної компетенції якого відноситься вирішення питання про винуватість особи та правильність кримінально-правової кваліфікації діяння. При цьому, у відповідності до змісту ст. 368 КПК України, питання щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні та винуватості особи в його вчиненні, вирішуються судом під час ухвалення вироку, тобто на стадії судового провадження. Вказану позицію виказував і Київський апеляційний суд (справа №761/40368/21, провадження №11-сс/824/208/2022).

З урахуванням наведеного, слідчий суддя приходить до висновку, що стороною захисту не наведено виключних та переконливих обставин, які б свідчили про наявність підстав для зміни підозрюваному ОСОБА_3 запобіжного заходу з тримання під вартою на інший більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, зокрема, цілодобовий домашній арешт, а відтак, слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення клопотання адвоката ОСОБА_2 про зміну підозрюваному ОСОБА_3 запобіжного заходу.

Разом з тим, у відповідності до ч. 1 ст. 206 КПК України, кожен слідчий суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться особа, яка тримається під вартою, має право постановити ухвалу, якою зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу забезпечити додержання прав такої особи.

Так, слідчий суддя бере до уваги надані у судовому засіданні пояснення захисників та підозрюваного ОСОБА_3 щодо істотного погіршення стану здоров`я останнього за час його утримання у СІЗО та дійшов висновку про необхідність зобов`язати начальника філії Державної установи «Центр охорони здоров`я Державної кримінально-виконавчої служби України» в м. Києві та Київській області та начальника Державної установи «Київський слідчий ізолятор», іншої установи попереднього ув?язнення за місцем утримання ОСОБА_3 негайно забезпечити додержання права підозрюваного ОСОБА_3 на належну медичну допомогу, зокрема в частині проведення медичного обстеження та забезпечення можливості відповідного лікування згідно встановленого діагнозу.

Копію ухвали направити для виконання в частині надання медичної допомоги до Державної установи «Київський слідчий ізолятор», філії Державної установи «Центр охорони здоров`я Державної кримінально-виконавчої служби України» в м. Києві та Київській області.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 183, 201, 206, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИЛА:

Клопотання захисника ОСОБА_2 про зміну запобіжного заходу із тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001135 від 25.12.2023 - залишити без задоволення.

Зобов?язати Начальника філії Державної установи «Центр охорони здоров`я Державної кримінально-виконавчої служби України» в м. Києві та Київській області та начальника ДУ «Київський слідчий ізолятор», іншої установи попереднього ув?язнення за місцем утримання підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , негайно забезпечити додержання права останнього на належну медичну допомогу, зокрема в частині проведення медичного обстеження підозрюваного та забезпечення можливості відповідного лікування згідно встановленого діагнозу.

Копію ухвали направити для виконання в частині надання медичної допомоги до Державної Установи «Київський слідчий ізолятор», філії Державної установи «Центр охорони здоров`я Державної кримінально-виконавчої служби України» в м. Києві та Київській області.

На ухвалу слідчого судді прокурором, підозрюваним його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Повний текст ухвали оголосити 24 червня 2024 року о 11 год. 45 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1