Справа № 202/1566/24
Провадження № 1-кс/202/2943/2024
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

Іменем України

25 квітня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника підозрюваного, адвоката ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні в місті Дніпрі клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кам`янське Дніпропетровської області, одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 3, 4 ст.190 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу.

Обґрунтовуючи клопотання, заявник указує, що в провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровської області перебуває кримінальне провадження №0000350 від 19.04.2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3, 4 ст.190 КК України.

Ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 22.03.2024 року відносно ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб з визначенням застави у розмірі п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1 514 000 гривень.

Заявник зазначив, що наразі є наявні підстави для зміни запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_6 з тримання під вартою на домашній арешт з носінням електронного засобу контролю, виходячи з наступного.

Частиною 1 ст. 201 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі, про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною 5 ст. 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Заявник зазначив, що прокурор повинен довести перед судом наявність обґрунтованої підозри та ризиків. В обгрунтування свого клопотання слідчий вказує на наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, проте обставини та докази існування таких ризиків не наводить, чим було порушено вимоги ст. 196 КПК України.

Стороною обвинувачення в даному кримінальному провадженні вказується наявність ризиків переховування від органів досудового розслідування або суду, незаконного впливу на потерпілого чи свідка, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення. Однак, заявник у своєму клопотанні наводить низку прикладів та фактів, на котрих може базуватися наявність вказаних ризиків та які не вказані слідчим у клопотанні.

Також заявник зазначає, що відповідно до ст.49 КК України строк давності притягнення до кримінальної відповідальності за скоєння такого тяжкого злочину, котрий інкримінується ОСОБА_6 , становить 10 років.

Таким чином, ОСОБА_6 розуміє, що у разі його ухилення від слідства та суду, шляхом невиконання процесуальних обов`язків, покладених на нього, у разі обрання йому запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, він буде змушений переховуватись впродовж всього життя, що негативним чином вплине на його життєві, родинні та соціальні зв`язки, існування та стійкість котрих було доведено під час обрання запобіжного заходу. Тому ризик втрати нормального життєвого існування є більш вагомим, ніж невиконання ним покладених процесуальних обов`язків та обмежень.

Крім того, дружина ОСОБА_6 знаходиться на останньому терміні вагітності, тому з урахуванням необхідності надання їй необхідної допомоги, як чоловіка, заявник вважає за можливе обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з носінням електронного засобу контролю, що фізично унеможливить вільне пересування останнього поза контролем органу досудового розслідування.

Призначаючи ОСОБА_6 заставу у розмірі п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, слідчим суддею було проігноровано положення ст. 182 КПК України, де вказано, що у випадку коли слідчий суддя встановить, що застава в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, котра визначається за вчинення тяжкого злочину, не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого, або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі від вісімдесят до трьохсот розмірів прожиткового мінімумів для працездатних осіб. Тому заявник вважає, що застава повинна була бути призначена у розмірі, передбаченому п.2 ч.5 ст.182 КПК України, тобто не більше вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Також при визначенні застави судом не врахований та не досліджений той факт, що ОСОБА_6 раніше не судимий, за місцем мешкання характеризується позитивно, має стійкі соціальні зв`язки, має на утриманні вагітну дружину, перебуває на військовому обліку, слідству не перешкоджає.

У зв`язку з вищевказаним, заявник просив змінити підозрюваному ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, з носінням електронного засобу контролю.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_5 та підозрюваний ОСОБА_6 підтримали клопотання та просили його задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що ризики, що існували при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, продовжують існувати та мають підтвердження.

Вислухавши учасників судового процесу, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, кримінальне провадження №0000392 від 18.08.2022 року, приходжу до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню.

В судовому засіданні встановлено, що в провадженні Слідчого управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області№№0000350 від 19.04.2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3, 4 ст.190 КК України.

20.03.2024 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 3, 4 ст. 190 КК України.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_6 підозри підтверджується зібраними під час досудового розслідування належними та допустимими доказами у їх сукупності, зокрема: протоколами допитів потерпілих ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 ; протоколами тимчасового доступу до речей і документів; протоколами оглядів; протоколами про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій та іншими матеріалами кримінального провадження у сукупності.

Ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 22.03.2024 року відносно ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб з визначенням застави у розмірі п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1 514 000 гривень.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі, про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Слідчий судя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зиміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Згідно з частиною 2 статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Статтею 178 КПК України визначені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Про обґрунтованість підозри ОСОБА_6 свідчать наведені слідчим та прокурором під час застосування запобіжного заходу докази, котрі містяться в матеріалах кримінального провадження та були досліджені у судовому засіданні.

Доводи захисника, покладені в обгрунтування підстав для зміни запобіжного заходу ОСОБА_6 , а сааме те, що дружина ОСОБА_6 перебуває у стані вагітності, не можуть бути прийняті до уваги, зважаючи на те, що ці обставини були враховані слідчим суддею під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Інших, нових обставин, захисником не наведено.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 булла предметом розгляду в Дніпровському апеляційному суді і залишена без змін.

Слідчий суддя вважає, що ризики, на котрі посилався орган досудового розслідування під час подання клопотання про обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зменшились та продовжують існувати.

Враховуючи викладене, приходжу до висновку, що більш м`який запобіжний захід на даній стадії кримінального провадження не може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Заявником не доведено, що на даний час відсутні або відпали ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а отже, і те, що існує доцільність зміни застосованого до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Керуючись ст.ст. 183, 201, 309 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 3, 4 ст.190 КК України.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1