Справа №295/5168/24
УХВАЛА

про повернення скарги

08.04.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

розглянувши скаргу, подану начальником відділу екології та природних ресурсів Житомирської міської ради ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених осіб Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, яка полягає у невнесенні відомостей про злочин до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

в с т а н о в и в :

05.04.2024 р. заявниця звернулась до слідчого судді зі скаргою, в якій просить зобов`язати посадових осіб Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області внести відомості про злочин до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідно до поданої нею заяви.

В скарзі заявник просить поновити строк на оскарження бездіяльності, при цьому взагалі не посилається на причини, які обумовили пропуск строку на оскарження бездіяльності уповноважених осіб Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області.

Слідчий суддя, дослідивши зміст скарги та доданих до неї документів, клопотання про поновлення строку на звернення до слідчого судді, вважає що скарга підлягає поверненню заявнику з огляду на наступне.

За правилами ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Отже, при оскарженні бездіяльності обчислення строку оскарження починається з дня, що наступає після останнього дня, який відведено Кримінальним процесуальним кодексом України для вчинення дізнавачем, слідчим або прокурором відповідної дії.

Виходячи з аналізу зазначених вище норм кримінального процесуального законодавства України слідує, що на розгляд поданої заяви про визнання потерпілим слідчому (дізнавачу) було відведено законом не більше трьох днів та саме після їх спливу почав відраховуватись десятиденний строк, передбачений ч. 1 ст. 304 КПК України, на оскарження бездіяльності слідчого, яка полягає у нездійсненні ним такої процесуальної дії.

У підпункті 1 пункту 1 Узагальнень Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12 січня 2017 року за №9-49/0/4-17 судам (слідчим суддям) надані роз`яснення, що «у судовій практиці проблемним є питання моменту, з якого починається обчислення строку звернення зі скаргою на аналізований вид бездіяльності. Наприклад, беручи до уваги положення ч.1 ст.214 КПК, згідно з якою внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань здійснюється не пізніше 24 годин після подання заяви, а також положення ч.5 ст.115 КПК, відповідно до якої при обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк, 10-денний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, в який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей. Наприклад, якщо такий 24-годинний строк завершився о 20:00 7 жовтня, то перебіг строку оскарження починається з 8 жовтня».

Зі змісту матеріалів, долучених до скарги, слідчим суддею встановлено, що начальник відділу екології та природних ресурсів Житомирської міської ради ОСОБА_3 06.03.2024 року звернулась до Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 239 КК України.

Таким чином, зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області заявник мала право звернутись протягом десяти днів з моменту вчинення бездіяльності, початок перебігу строку розпочався після спливу 24 годин, які відведені КПК України для реєстрації такої заяви, тобто до 18.03.2024 року (включно).

Слідчим суддею встановлено, що дану скаргу заявником подано лише 05.04.2024 р, тобто зі спливом значного проміжку часу.

Заявник посилається на те, що відповідь з Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, зі змісту якої їй стало відомо про те, що відомості за її заявою не внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, яка датована 20.03.2024 року, вона отримала 28.03.2024 року, а тому вважає, що строк звернення зі скаргою не пропущений.

Разом з тим, з огляду на положення ст. 214 КПК України дата отримання відповіді з Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області не впливає на порядок обрахунку строку, перебіг якого розпочинається з дня вчинення бездіяльності.

Положенням ст. 116 КПК України встановлено, що процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Ухвала слідчого судді, суду про поновлення чи відмову в поновленні процесуального строку може бути оскаржена в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Отже, кримінальний процесуальний закон допускає можливість звернення заявника із відповідною скаргою і після закінчення строку на оскарження відповідної бездіяльності слідчого (дізнавача), прокурора, проте у такому випадку заявник одночасно повинен подати клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, пославшись у останньому на поважні причини його пропуску.

Процесуальний строк може бути поновлений лише за умови його пропуску з поважних причин. Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд слідчого судді, суду. Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом, прокурором, слідчим суддею, судом проміжку часу.

В розумінні норми ст. 117 КПК України поважними причинами пропуску строку можуть бути визнані тяжка хвороба, відрядження, стихійне лихо, незаконне позбавлення свободи та інші обставини, через які особа не мала реальної змоги вчасно подати скаргу чи інший документ.

В прохальній частині скарги заявник просить прийняти скарги до розгляду та поновити строк для її розгляду, при цьому в скарзі повністю відсутнє обгрунтування наявності поважних причин, які стали підставою для пропуску строку.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про поновлення строку звернення зі скаргою не підлягає до задоволення, оскільки заявником взагалі не наведені причини пропуску строку звернення зі скаргою, їх обгрунтування в скарзі взагалі відсутнє, а тому відповідно скарга підлягає поверненню особі, яка її подала на підставі п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України.

Керуючись ст. ст. 303, 304 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Відмовити начальнику відділу екології та природних ресурсів Житомирської міської ради ОСОБА_4 в поновленні строку для звернення зі скаргою.

Скаргу повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити заявнику, що вона не позбавлена права повторно звернутися до слідчого судді зі скаргою, після усунення причин, які стали підставою для її повернення, заявивши клопотання про поновлення пропущенного строку та навівши поважні причини, з яких заявник пропустила строк звернення зі скаргою.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її складення.

Слідчий суддя ОСОБА_1