Справа № 304/296/24 Провадження № 1-кс/304/480/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 липня 2024 рокум. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання ОСОБА_3 на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до ЄРДР за № 0000014 від 27 січня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, про скасування арешту майна,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, яке мотивує тим, що 01 лютого 2024 року ухвалою слідчого судді задоволено клопотання прокурора Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 , подане на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до ЄРДР за № 0000014 від 27 січня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, про арешт майна, накладено арешт на майно, а саме: речовину рослинного походження, коричневого кольору, що знаходиться у пристрої для подрібнення, яка може відноситись до наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів, який в присутності понятих упаковано в спеціальний пакет з надписами «Національна поліція України» WAR 1111089, а також мобільний телефон марки «Редмі», блакитного кольору, що упакований до спеціального пакету «Національна поліція України» WAR 1111090, які 26 січня 2024 року виявлено та вилучено під час огляду місця події АДРЕСА_1 , проведеного за участю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_2 , та визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000014 від 27 січня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування вказаним майном. У той же час 22 лютого 2024 року постановою дізнавача ОСОБА_5 кримінальне провадження № 30000014 закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КПК України. Цитуючи норми кримінального процесуального закону щодо заходів забезпечення кримінального провадження, арешту майна та підстав скасування такого арешту, ініціатор клопотання у зв`язку з винесенням дізнавачем вищевказаної постанови, просить задовольнити його клопотання, скасувавши арешт на мобільний телефон марки «Редмі», блакитного кольору.

У судове засідання ОСОБА_3 і його представник адвокат ОСОБА_6 не з`явилися, однак остання подала заяву про розгляд клопотання без її участі та підтримання такого у повному обсязі.

Прокурор у судове засідання також не з`явився, подав клопотання про розгляд питання про скасування арешту майна без його участі, проти задоволення такого не заперечив.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не проводиться.

Вивчивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя прийшов до такого висновку.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України 2012 року. За змістом статті 173 цього Кодексу питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (частина перша статті 174 КПК України 2012 року).

Отже, у випадках, визначених вказаною статтею, власник або інший володілець майна під час досудового розслідування не позбавлений права звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.

Згідно із частиною третьою статті 174 КПК України прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначене судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові (частина четверта статті 174 КПК України).

Втім, частини третя та четверта статті 174 КПК України регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження. Натомість у цій справі кримінальне провадження постановою закрила дізнавач, яка згідно з приписами КПК України, на відміну від прокурора, не наділена повноваженнями скасовувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування.

Згідно з частиною третьою статті 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.

На слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема, під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України 2012 року), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу). Крім того, у КПК України 2012 року немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу. З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень, при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, Велика Палата Верховного Суду вважає, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України 2012 року накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.

Таким чином, у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України 2012 року, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрив своєю постановою слідчий, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.

Вказана правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 червня 2020 року у справі № 727/2878/19, яку слідчий суддя враховує, розглядаючи дане клопотання.

Слідчий суддя встановив, що з 27 січня 2024 року органом досудового розслідування здійснювалося розслідування кримінального провадження № 0000014, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Також установив, що ухвалою слідчого судді Перечинського районного суду Закарпатської області від 01 лютого 2024 року (справа № 304/296/24, провадження № 1-кс/304/219/2024) накладено арешт, зокрема, на мобільний телефон марки «Редмі», блакитного кольору, що упакований до спеціального пакету «Національна поліція України» WAR 1111090, які 26 січня 2024 року виявлено та вилучено під час огляду місця події АДРЕСА_1 , проведеного за участю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_2 , та визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000014 від 27 січня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Двадцять другого лютого 2024 року постановою дізнавача СД відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження, кримінальне провадження № 0000014, розпочате за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку з відсутністю ознак вказаного кримінального правопорушення.

Відповідно до абзацу 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 травня 2019 року у справі № 372/2904/17-ц зазначено, що арешт майна має тимчасовий характер, і його максимально можлива тривалість обмежена часовими рамками досудового розслідування та/або судового розгляду до прийняття процесуального рішення, яким закінчується кримінальне провадження.

Враховуючи те, що постановою дізнавача у кримінальному провадженні № 0000014 вказане кримінальне провадження закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, тобто через відсутність в діянні складу кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що у подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження потреба відпала, а тому клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна слід задовольнити.

Керуючись ст. 174, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

клопотання задовольнити.

Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Перечинського районного суду Закарпатської області від 01 лютого 2024 року, зокрема, на мобільний телефон марки «Редмі», блакитного кольору, що упакований до спеціального пакету «Національна поліція України» WAR 1111090, який 26 січня 2024 року виявлено та вилучено під час огляду місця події місто Перечин, вулиця Ужанська, проведеного за участю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_2 , та визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000014 від 27 січня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування вказаним майном скасувати.

Ухвала оскарженню не підлягає та підлягає негайному виконанню.

Слідчий суддя: ОСОБА_1