Провадження № 1-кс/202/2057/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання володільця майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна, поданого в рамках кримінального провадження внесеного 23.06.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000296, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Володілець майна ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді про скасування арешту майна, яке було накладено ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 07.07.2023 року в рамках кримінального провадження № 0000296 від 23.06.2023, яке вилучене в ході проведення огляду місця події від 23.06.2023 у період часу з 16 години 58 хвилин до 17 години 20 хвилин, а саме ділянки місцевості розташованої у АДРЕСА_1 , що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , з метою забезпечення збереження речових доказів для подальшого проведення експертизи, а саме транспортний засіб - скутер «SUZUKI ADDRESS 110», номер рами (шасі) НОМЕР_1 , чорного кольору, транзитний д.н.з. НОМЕР_2 , що знаходиться на майданчику тимчасового утримання транспорту Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області, за адресою: м. Краматорськ, вул. Бєляєва, 111-А, з позбавленням права відчуження та розпорядження; ключ від скутера «SUZUKI ADDRESS 110», номер рами (шасі) НОМЕР_1 , чорного кольору, транзитний д.н.з. НОМЕР_2 , який зберігається в матеріалах кримінального провадження.

В судове засідання власника майна та прокурор, будучи повідомленими про час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку, в судове засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Дослідивши матеріали клопотання, суд дійшов таких висновків.

Згідно частини першої ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно ст.19 ч.2 Конституції України органи державної влади та їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

До повноважень слідчого судді суду належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні (п. 18 ч.1 ст.3 цього Кодексу).

Приписами ч.2 ст.132 КПК України встановлено, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, подаються до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування.

Нормами чинного КПК України зазначено, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до наданих матеріалів встановлено, що органом досудового розслідування Краматорським РУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0000296 від 24.06.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 290 КК України.

Розпорядженням Верховного Суду від 15.03.2022 року за № 8/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (Краматорський міський суд Донецької області)» було змінено територіальну підсудність судових справ Краматорського міського суду Донецької області Індустріальному районному суду міста Дніпропетровська.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 25 липня 2023 року № 747/0/15-23 «Про зміну територіальної підсудності судових справ Краматорського міського суду Донецької області» було змінено з 07 серпня 2023 року територіальну підсудність судових справ Краматорського міського суду Донецької області на Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області.

Тому, вищевказане клопотання про скасування арешту майна на теперішній час вищевказане клопотання є непідсудним Індустріальному районному суду м. Дніпропетровська, та заявнику необхідно звернутись до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області для вирішення питання щодо скасування арешту майна.

На необхідність розгляду справ «судом, встановленим законом» в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод неодноразово звертав увагу в своїх прецедентних рішеннях Європейський суд з прав людини (у справі «Занд проти Австрії» (Zand v. Austria), заява № 7360/76, у справі «Коем та інші проти Бельгії» (Coeme and Others v. Belgium), заява №№ 32492/96, 32547/96, 32548/96, 33209/96 та 33210/96, у справі Кембелл і Фелл проти Сполученого Королівства від 28.06.1984 р., у справі «Сокуренко і Стригун проти України» від 20.07. 2006 р., у справі «Верітас проти України» від 13.11.2008 р.), зазначаючи, що фраза «встановленого законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Безпосередньо в рішеннях у справі «Сокуренко і Стригун проти України» та у справі «Верітас проти України» Європейським судом з прав людини було визнано перевищення повноважень Верховним Судом України при прийнятті процесуального рішення в ході розгляду конкретної справи.

В рішеннях ЄСПЛ у справах «Дія-97проти України» (від 21.10.2010 р.), «Гожелік та інші проти Польщі», «Гудвін проти Сполученого Королівства» Суд зазначає, що процесуальні норми створюються для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності та що сторони провадження повинні мати право очікувати застосування вищезазначених норм.

Відповідно до ст.9 ч.5 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ст.9 ч.6 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 КПК України. Одними з таких засад є законність (ст.7 ч.1 п.2 КПК України).

Таким чином, враховуючи практику ЄСПЛ щодо поняття «належного суду» та норми національного законодавства, суд дійшов висновку про повернення клопотання власнику майна ОСОБА_3 про скасування арешту з підстав непідсудності розгляду такого клопотання.

На підставі викладеного, керуючисьст.ст.7, 9, 18, 132, 174, 309 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання володільця майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна, поданого в рамках кримінального провадження внесеного 23.06.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000296, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України, повернути.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1