Провадження № 1-кс/686/60/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2024 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого від 30.12.2020 року про закриття кримінального провадження №0000578,-

встановив:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області зі скаргою на постанову слідчого Першого слідчого відділу (відділу з розслідування злочинів у сфері службової діяльності та корупції) Слідчого Управління Територіального управління Державного бюро розслідувань у м.Хмельницькому ОСОБА_4 від 30 грудня 2020 року про закриття кримінального провадження №0000578.

ОСОБА_3 та представник органу досудового розслідування, будучи такими, які належним чином повідомленні про час та місце розгляду вищеозначеної скарги, в судове засідання не з`явились.

Дослідивши матеріали скарги, приходжу до висновку, що скарга підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Згідно з ч.3 ст.306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Отже, як вбачається із положень вищевказаної норми, слідчий суддя не в праві проводити розгляд скарги за відсутності скаржника за будь-яких умов.

Також ч.2 ст. 306 КПК України визначено строк розгляду скарги тривалістю у сімдесят дві години.

Так, ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 31.01.2022 р. було відкрито провадження за вищевказаною скаргою ОСОБА_3 та постановлено здійснювати розгляд цієї скарги о 9 год. 30 хв. 04.02.2022 р. у режимі відеоконференції через систему EASYCON, за реєстраційними даними, зазначеними скаржником ОСОБА_3 , місцем знаходження якого було зазначено м.Маріуполь Донецької області. В означений день розгляд справи було відкладено у зв`язку з ненадходженням матеріалів кримінального провадження на 15 год. 30 хв. 15.02.2022 р. В подальшому, судові засідання, призначені на: 15.02.2022 р., 02.03.2022 р., 22.03.2022 р., 14.04.2022 р., 05.05.2022 р., 26.05.2022 р., 23.06.2022 р., 28.07.2022 р., 06.09.2022 р., 05.10.2022 р., 03.11.2022 р., 23.11.2022 р., 30.11.2022 р., 08.12.2022 р., 15.12.2022 р., 29.12.2022 р., 10.01.2023 р., 08.02.2023 р., 07.03.2023 р., 06.04.2023 р., 09.05.2023 р., 09.06.2023 р., 18.07.2023 р., 23.08.2023 р., 21.09.2023 р., 22.11.2023 р., 07.12.2023 р., 29.12.2023 р., 25.01.2024 р., 28.02.2024 р., були відкладені у зв`язку з неявкою на розгляд скарги ОСОБА_3 , від якого на адресу суду не надходило будь-яких клопотань про можливість розгляду справи за його відсутності, як і не надходило будь-яких заяв із поясненням причин неможливості участі в судових засіданнях в режимі відеоконференції. При цьому, з метою забезпечення участі скаржника в судових засіданнях, здійснювались виклики ОСОБА_3 всіма можливими на той час, із передбачених ч.1 ст.135 КПК України, способами. Зокрема, ОСОБА_3 надсилались повідомлення про час та місце розгляду його скарги на зазначену ним електронну пошту ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), скеровувались текстові повідомлення у порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему, на зазначений скаржником абонентський номер ( НОМЕР_1 ), за цим номером також були спроби здійснити виклики за допомогою телефонограми, однак, встановлення мобільного з`єднання за вказаним номером було неможливе. Також, повідомлення про виклик ОСОБА_3 в судові засідання публікувались й на офіційному сайті Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області, однак, скаржник на зв`язок в режимі відеоконференції у зазначені в повістках-повідомленнях час та дати не виходив, про причини свого неприбуття в судові засідання не повідомляв.

Окрім того, з врахуванням тієї обставини, що існували достатні підстави вважати, що ОСОБА_3 перебуває на тимчасово окупованій території України (останнє відоме місце його проживання - АДРЕСА_1 ), повістки про виклик скаржника в судові засідання на 09 год. 00 хв. 28.02.2024 р. та на 09 год. 00 хв. 27.03.2024 р., окрім скерування на його електронну пошту, направлення через підсистему Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, публікації на офіційному сайті Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області, також були опубліковані у засобі масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження - газеті «Урядовий кур`єр» та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

Відповідно до ч.ч.1, 8 ст.135 КПК України, особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою. У разі якщо особа подала письмову заяву про здійснення виклику в конкретному кримінальному провадженні з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремої підсистеми (модуля), то за наявності технічної можливості така особа викликається шляхом надсилання їй текстових повідомлень у порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи. Повістка про виклик особи, стосовно якої існують достатні підстави вважати, що така особа виїхала та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, у випадку обґрунтованої неможливості вручення їй такої повістки згідно з частинами першою, другою, четвертою - сьомою цієї статті, публікується в засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора. Особа, зазначена в абзаці першому цієї частини, вважається такою, яка належним чином повідомлена про виклик, з моменту опублікування повістки про її виклик у засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

Отже, скаржник ОСОБА_3 був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, зокрема, й 28.02.2024 р. та 27.03.2024 р., що підтверджується довідками про доставку електронних документів, скріншотами з офіційних веб-сайтів Офісу Генерального прокурора, Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області, газети «Урядовий кур`єр», проте, в судові засідання, які мали відбутись у вказані дати в режимі відеоконференції, не з`явився, заяв чи клопотань про можливість розгляду поданої ОСОБА_3 скарги у відсутності останнього, від нього не надходило.

Чинним кримінальним процесуальним законом не передбачено яким саме чином повинен діяти слідчий суддя та яке саме процесуальне рішення він повинен приймати у випадку неявки без поважних причин обов`язкового учасника судового провадження, яким, в розумінні ч.3 ст.306 КПК України, є скаржник чи його представник.

Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону», про що наголошував ЄСПЛ у своєму рішенні від 14 жовтня 2010 року по справі «Щокін проти України». Зокрема, у разі, коли національне законодавство припустило неоднозначне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для таких осіб підхід.

Тобто, вирішення колізій, прогалин у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи (скаржника).

Враховуючи положення ст.7 КПК України, справедливий судовий розгляд має ґрунтуватися, зокрема й на принципах верховенства права, законності, рівності перед законом і судом, змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, що передбачає надання розумної можливості відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять особу в істотно менш сприятливе становище порівняно з опонентом. Оскільки законом створені найбільш сприятливі умови для швидкого захисту порушених прав під час досудового розслідування, строк проведення якого чітко обмежений, як і обмежений строк розгляду скарг, скаржник, звертаючись до слідчого судді з відповідною скаргою, повинен добросовісно користуватися такою процесуальною можливістю та з`явитися в судове засідання для надання особистих пояснень. Отже, за умов добросовісного користування своїми процесуальними правами скаржником, вони порушені не будуть та доступ до суду не буде обмежений.

З матеріалів скарги слідує, що скаржнику було відомо про розгляд його скарги, проте, він не з`являвся для її розгляду.

Зазначена поведінка учасника провадження свідчить про недобросовісне користування його процесуальними правами та зловживання ними і ця його поведінка не спрямована на надання можливості слідчому судді розглянути подану ОСОБА_3 скаргу.

За переконанням слідчого судді, в разі відсутності скаржника, який повідомлений про час та місце розгляду справи та який не з`явився на розгляд скарги, задля припинення процесуальної невизначеності у вирішенні даної справи, найбільш сприятливим для скаржника ОСОБА_3 буде прийняття рішення про залишення поданої ним скарги без розгляду.

У такому випадку скаржник буде мати право повторно, у випадку такої необхідності, звернутися з означеною скаргою до слідчого судді.

У рішенні в справі «Каракуця проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявники повинні проявляти належну зацікавленість у розгляді їхньої справи.

За таких обставин слідчий суддя вважає, що неявка скаржника у судове засідання свідчить про відсутність зацікавленості у ефективному та своєчасному розгляді його скарги, втрату інтересу до предмета оскарження та про неналежне ставлення до наданих йому процесуальних прав і покладених на нього обов`язків. Слідчий суддя позбавлений можливості з`ясувати думку скаржника ОСОБА_3 , на момент розгляду скарги, щодо вимог викладених у ній, та щодо інших питань, які виникають при розгляді скарги, відповідно, й слідчий суддя також позбавлений можливості ухвалити будь-яке інше законне рішення за відсутності скаржника, що також прямо заборонено законом. Тому, враховуючи викладені обставини, в даному випадку, згідно з вимогами ст.8, ч.6 ст.9 КПК України, вважаю за доцільне застосувати аналогію права, в зв`язку з чим подана ОСОБА_3 скарга має бути залишена без розгляду.

Керуючись ст.ст. 7, 8, 9, 306, 307, 372 КПК України, -

постановив:

Скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого Першого слідчого відділу (відділу з розслідування злочинів у сфері службової діяльності та корупції) Слідчого Управління Територіального управління Державного бюро розслідувань у м.Хмельницькому, ОСОБА_4 від 30 грудня 2020 року про закриття кримінального провадження №0000578 - залишити без розгляду.

Роз`яснити скаржнику, що залишення скарги без розгляду не позбавляє його можливості повторно звернутись до слідчого судді, в порядку передбаченому КПК України.

Копію ухвали направити для відома скаржнику.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя