У Х В А Л А

Іменем України

Справа № 285/1621/24

провадження № 1-кс/0285/416/24

25 березня 2024 року м. Звягель

Слідча суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду

клопотання прокурора Звягельської окружної прокуратури ОСОБА_3

про арешт тимчасово вилученого майна

по матеріалам досудового розслідування, внесеного 21.03.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000101,

за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

Прокурор 21.03.2024 звернувся до суду з клопотанням, в якому просить накласти арешт на майно, яке було вилучене в ході огляду місця події 20.03.2024, а саме: посвідчення водія серії НОМЕР_1 , видане 12.03.2009 ВРЕВ м Нетішин на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , позбавивши власника, будь-яких осіб, які відповідно до чинного законодавства мають право можливості відчуження, розпорядження та користування вказаним майном, зазначених прав на нього.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що 20.12.2023 близько 14 год за адресою: м. Звягель, траса «Київ-Чоп» на 235км зупинено транспортний засіб «Skoda Octavia», реєстраційний номер НОМЕР_2 під керуванням водія ОСОБА_4 , котрий надав посвідчення водія НОМЕР_1 , яке має статус «знищено». Цього ж дня проведено огляд місця події, під час якого документ був вилучений.

По даному факту 21.03.2024 внесено відомості до ЄРДР.

Оскільки вилучене майно є речовим доказом, зберегло на собі та містить відомості, які можуть бути використані як докази, виникла необхідність у накладенні арешту на нього.

Сторони провадження про дату розгляду справи повідомлені в порядку, визначеному КПК.

Дослідивши матеріали справи, приходжу наступного висновку.

Арешт майна це тимчасове позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину (ст.170 КПК).

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою збереження речових доказів, спеціальної конфіскації та конфіскації як виду покарання, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Встановлено, що в провадженні поліції перебувають матеріали кримінального провадження від 21.03.2024 за фактом підроблення документів та їх використання.

Ініціатор клопотання, звертаючись до суду зазначив, що метою арешту є забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадження та проведення експертизи.

Згідно протоколу огляду місця події від 20.03.2024 на узбіччі дороги «Київ-Чоп», біля стаціонарного поста «Звягель», в напрямку м Рівне, поблизу с Анета Звягельського району, Житомирської області, на 235 км траси було вилучено посвідчення, яке постановою слідчого від 21.03.2024 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Подане клопотання відповідає вимогам ст.171 КПК України, в ньому обґрунтовано зазначено про необхідність арешту майна, яке відповідає критеріям, визначеним у ст.98 КПК України.

Суттєвих шкідливих наслідків застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження для осіб, яких він стосується, не вбачається; спосіб, у який він здійснюється, відповідає його завданням, враховує обставини вчиненого кримінального правопорушення, є розумним і співрозмірним.

Наявні підстави вважати, що вилучене майно може зберегти на собі та містить сліди кримінального правопорушення та може бути в подальшому використане, як доказ вчинення злочину, відтак приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 98, 170-173, 309 КПК України,

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене в ході огляду місця події 20.03.2024,а саме:

посвідчення водія серії НОМЕР_1 ,видане 12.03.2009 ВРЕВ м НОМЕР_3 , на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

та позбавити власника і будь яких інших осіб, які відповідно до чинного законодавства мають право на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном, зазначених прав на нього.

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на неї протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення або, якщо її було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, з дня отримання її копії.

Слідча суддя ОСОБА_1