печерський районний суд міста києва
Справа № 757/2615/24-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,-

В С Т А Н О В И В:

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_3 , погоджене прокурором першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно, зазначене в клопотанні.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001956 від 19.10.2023 за фактом легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що у період з липня 2020 року по квітень 2021 року ОСОБА_5 в результаті заволодіння чужим майном шляхом обману та зловживання довірою (шахрайство) в особливо великих розмірах, а саме грошовими коштами у сумі еквівалентній 35 млн. доларів США у вигляді віртуальних активів криптовалюти, належних громадянину Федеративної Республіки Бразилія Карлосу Жозе Де Соуза Фузіямі, що в шістсот і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, діючи умисно, із корисливих мотивів, достовірно знаючи про незаконність походження грошових коштів, одержаних внаслідок вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, реалізовуючи умисел, направлений на легалізацію (відмивання) грошових коштів, отриманих злочинним шляхом придбав у листопаді 2022 року на підконтрольну компанію-нерезидента на території України об`єкт нерухомого майна за наступних обставин.

Так, ОСОБА_5 , 13.10.2022 перебуваючи у невстановленому місці у невстановлений досудовим розслідуванням час, діючи від імені компанії «ЕРМАЛІНК ХОЛДІНГС ЛТД» («ERMALINK HOLDINGS LTD») в присутності нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6 уповноважив необізнану із злочинними намірами ОСОБА_5 особу ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до довіреності (бланк: НРТ065477, реєстраційний номер НОМЕР_1 ) на представництво інтересів з питань придбання та реєстрації на ім`я компанії «ЕРМАЛІНК ХОЛДІНГС ЛТД» («ERMALINK HOLDINGS LTD») нерухомого майна - квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

В подальшому, 30.11.2022, у невстановлений досудовим розслідуванням час, ОСОБА_7 не будучи обізнаною із злочинними намірами ОСОБА_5 , перебуваючи у невстановленому органом досудового розслідування місці, як представник за довіреністю компанії «ЕРМАЛІНК ХОЛДІНГС ЛТД» («ERMALINK HOLDINGS LTD»), виданою кінцевим бенефіціарним власником компанії ОСОБА_5 , уклала в інтересах останнього договір купівлі-продажу нерухомого майна, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Київської області ОСОБА_8 , тим самим придбавши у ОСОБА_9 , інтереси якої представляла ОСОБА_10 за 989 000,00 (дев`ятсот вісімдесят дев`ять тисяч) доларів США (на момент укладення договору, відповідно до курсу НБУ становило 36 166 345,40 грн.) в АДРЕСА_2 , площею 343,4 кв.м., право власності на яку за номером: 00 зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Реєстрі права власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна (номер запису про право власності: 15369840), в результаті чого ОСОБА_5 легалізував частину шахрайським шляхом отриманих у громадянина Федеративної Республіки Бразилія ОСОБА_11 грошових коштів.

19.12.2023 на підставі ухвали Печерського районного суду м. Києва, проведено обшук, за адресою: АДРЕСА_1 та зафіксовано, що дана квартира фактично належить ОСОБА_5 та останній в ній постійно проживає.

19.12.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України.

Слідчий зазначає, що санкція статті відповідно до якої ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, а саме у легалізації (відмивання) майна, одержаного злочинним шляхом, тобто ст. 209 КК України передбачає конфіскацію майна.

Постановою старшого слідчого в ОВС ГСУ НПУ ОСОБА_3 квартира АДРЕСА_2 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Таким чином, слідчий вказав, що з метою забезпечення збереження речових доказів та конфіскації майна як виду покарання виникла необхідність у накладенні арешту на майно, яке вказане у клопотанні.

В судове засідання слідчий не з`явився, слідчий слідчої групи ОСОБА_12 подав до суду заяву про розгляд вказаного клопотання у його відсутність, клопотання підтримав та просив його задовольнити.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого розглядається без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалася.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього документи, приходить до наступного.

З матеріалів клопотання вбачається, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001956 від 19.10.2023 за фактом легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України.

Встановлено, що у період з липня 2020 року по квітень 2021 року ОСОБА_5 в результаті заволодіння чужим майном шляхом обману та зловживання довірою (шахрайство) в особливо великих розмірах, а саме грошовими коштами у сумі еквівалентній 35 млн. доларів США у вигляді віртуальних активів криптовалюти, належних громадянину Федеративної Республіки Бразилія Карлосу Жозе Де Соуза Фузіямі, що в шістсот і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, діючи умисно, із корисливих мотивів, достовірно знаючи про незаконність походження грошових коштів, одержаних внаслідок вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, реалізовуючи умисел, направлений на легалізацію (відмивання) грошових коштів, отриманих злочинним шляхом, придбав у листопаді 2022 року на підконтрольну компанію-нерезидента на території України об`єкт нерухомого майна.

19.12.2023 на підставі ухвали Печерського районного суду м. Києва, проведено обшук, за адресою: АДРЕСА_1 та зафіксовано, що дана квартира фактично належить ОСОБА_5 та останній в ній постійно проживає.

19.12.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України.

Санкція статті відповідно до якої ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, а саме у легалізації (відмивання) майна, одержаного злочинним шляхом, тобто ст. 209 КК України передбачає конфіскацію майна.

Також, постановою старшого слідчого в ОВС ГСУ НПУ ОСОБА_3 квартира АДРЕСА_2 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Згідно з ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вказане майно, оскільки воно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні та метою такого арешту є забезпечення збереження речових доказів та конфіскації майна як виду покарання.

Разом з тим в частині заборони будь-яким фізичним та юридичним особам приховувати, пошкоджувати, знищувати, передавати, відчужувати вказану в клопотанні квартиру клопотання підлягає частковому задоволенню, оскільки відповідно до ч. 2 п. 10 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_3 задовольнити частково.

Накласти арешт на квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровану на праві власності за компанією «ЕРМАЛІНК ХОЛДІНГС ЛТД» («ERMALINK HOLDINGS LTD»).

Заборонити будь-яким фізичним та юридичним особам розпоряджатись квартирою розташованою за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровану на праві власності за компанією «ЕРМАЛІНК ХОЛДІНГС ЛТД» («ERMALINK HOLDINGS LTD»).

В задоволенні іншої частини клопотання відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню, однак може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1