Справа № 375/873/24
Провадження № 1-кп/375/135/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2024 року смт Рокитне

Рокитнянський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду у смт. Рокитне Київської області кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000898 від 06 березня 2024 року по обвинуваченню:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Рокитне Рокитнянського району Київської області, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, з повною середньою освітою, одруженого, на утриманні дітей не має, не працюючого, раніше не судимого, РНОКПП НОМЕР_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Рокитнянського районного суду Київської області перебуває кримінальне провадження, зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000898 від 06 березня 2024 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого. В клопотанні про продовження строку тримання під вартою прокурор вказав, що метою продовження запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення. Така потреба обумовлена наявністю ризиків, передбачених п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які на цей час не зменшилися, є дійсними та триваючими, що виключають на даний час можливість зміни запобіжного заходу щодо обвинуваченого на більш м`який.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити, а також заперечував проти обрання обвинуваченому іншого запобіжного заходу, оскільки інший запобіжний захід не забезпечить належного виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків. Щодо обрання іншого запобіжного заходу обвинуваченому, заперечував, оскільки обвинувачений є працездатним, але офіційно не працевлаштований, і перебуваючи на волі, можуть виникнути ризики, зазначені у клопотанні, у тому числі і ризик вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обвинувачений у судовому засіданні заперечував проти заявленого прокурором клопотання, просив обрати йому інший запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою. А також просив суд врахувати, що він щиро кається у скоєному, має міцні соціальні зв`язки, готовий понести визначене судом покарання, крім того він проживає разом з батьками похилого віку, батьками потрібна допомога по господарству, як-то заготовити на зиму дрова, оскільки він єдиний син, білье батькам допомогти нема кому, тому просить суд обрати запобіжний захід, не пов`язаний із позбавленням волі, оскільки допомогти батькам неможливо в умовах тримання під вартою. Вказав, що не переховувався від органу досудового розслідування, оскільки не знав, що йому треба прибути до за викликом до слідчого, оскільки в цей час перебував не за місцем проживання, а в реабілітаційному центрі, потім поїхав до іншого реабілітаційного центру, але слідчого про це не повідомляв. Вважає, що не переховувався від органу досудового розслідування, а затриманий був безпідставно. Зазначив, що наміру впливати на потерпілого та свідків не має, наміру переховуватись від суду також не має. Просив замінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на будь-який інший запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою.

Розглянувши клопотання прокурора, вислухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до такого.

Запобіжні заходи у кримінальному провадженні застосовуються тільки з метою та за наявності підстав, визначених ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно з ст. 183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

При цьому, відповідно до ч. 7 ст.176 КПК України, під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, - тримання під вартою.

Згідно із п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як:- до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Судом встановлено, що ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Києва від 26.05.2024 року обвинуваченому ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів до 04 липня 2024 року включно.

Відповідно до п. п. 61, 62 рішення Європейського суду з прав людини від 24.07.2003 року у справі «Смирнов проти Росії», наявність підстав для утримання під вартою повинно бути оцінено по кожній конкретній справі з урахуванням всіх обставин справи. Довготривале утримання під вартою може бути виправданим лише при наявності конкретних ознак того, що цього вимагають інтереси суспільства, які незважаючи на наявність презумпції невинності, перевищують інтереси забезпечення поваги до свободи.

Згідно зі ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, а також вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення є одними з обставин, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Вирішуючи питання наявності ризиків стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 , з огляду на невідворотність та тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у випадку визнання його винуватим у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, суд вважає реальним ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик переховування від суду, оскільки наслідки та ризик втечі для обвинуваченого у цьому випадку можуть бути визнаними, як менш небезпечними, ніж покарання та процедура його відбування. Також, постановою ст. слідчого ВРЗЗС Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області оголошувався розшук підозрюваного ОСОБА_4 . Судом враховується, що обвинувачений ОСОБА_4 з місця проживання зник, про нове місце проживання слідчого не повідомив, будь-яких доказів перебування саме в реабілітаційних центрах суду не надав.

Також суд погоджується із існуванням ризиків, передбачених п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України та тим, що обвинувачений ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки потерпілий є сусідом обвинуваченого, що фактично створить умови для здійснення впливу безпосередньо на потерпілого та свідків, у тому числі шляхом вмовляння, підкупу, залякування та здійснення стосовно останніх насильницьких дій. Також, судом враховується, що обвинувачений вчинив умисний тяжкий злочин, пов`язаний з проникненням у житло, що свідчить про ігнорування обвинуваченим встановлених законом норм поведінки у суспільстві та протиправну поведінку обвинуваченого, а також про відсутність будь-яких стримуючих факторів щодо вчинення кримінальних правопорушень. Крім того, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні ряду інших злочинів проти власності, обвинувальні акти у яких на даний час розглядаються Рокитнянським районним судом Київської області. Отже, існує ризик продовження чи повторення протиправної поведінки обвинуваченого.

При розгляді клопотання про продовження тримання під вартою відносно обвинуваченого судом враховуються обставини, передбачені ст.. 178 КПК України, що характеризують особу обвинуваченого.

Так, судом враховано дані про особу обвинуваченого, який раніше судимий, має місце реєстрації, одружений, але з дружиною зараз разом не проживає, не має на утриманні неповнолітніх дітей, працездатний, але офіційно не працевлаштований, його вік та стан здоров`я, що не виключають можливості перебування під вартою, та відсутність жодних належних медичних відомостей чи письмових доказів, які б свідчили, що стан здоров`я обвинуваченого не дозволяє, чи взагалі виключає можливість його перебування в умовах тримання під вартою.

Таким чином, суд вважає доведеним наявність ризиків, передбачених ст.177 Кримінального процесуального кодексу України, у такому їх ступені, який є підставою для запобіжного ув`язнення, ці ризики не зменшилися та не перестали існувати на момент продовження даного запобіжного заходу. А також, на даний час жоден із більш м`яких запобіжних заходів не є достатнім для запобігання цим ризикам.

Отже, суд доходить висновку, що на теперішній час підстави для продовження запобіжного заходу тримання під вартою не відпали, альтернативні запобіжні заходи не в змозі гарантувати належну поведінку обвинуваченого, та наявна необхідність у збереженні такої міри запобіжного заходу як тримання під вартою із визначенням строку у межах 60 днів.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 187 КПК України, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, суд має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненного із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Суд в даному випадку вважає за доцільне не визначати розмір застави.

Відповідно до ст. 12 КК України тяжким злочином є передбачене цим Кодексом діяння (дія чи бездіяльність), за вчинення якого передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі не більше двадцять п`ять тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк не більше десяти років.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи викладені вимоги, заставу слід визначити у співвідношенні з існуючими ризиками та даними про особу обвинуваченого, який здатний забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, та має бути призначена у розмірі, що становить 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки саме такий розмір застави передбачений вимогами ст. 182 КПК України є достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, і таким, що не суперечить положенням ч. 5 ст. 182 КПК України та вимогам ст. ст.178,182, 183 КПК України.

Зважаючи на вищевикладене, суд вважає, що клопотання прокурора є обґрунтованим і підлягає задоволенню, у задоволенні клопотання обвинуваченого про обрання йому іншого запобіжного захоху, не пов`язаного з триманням під вартою. слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177,178, 183, 199, 331 КПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченому у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київській слідчій ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів, а саме до 31 серпня 2024 року включно.

Копію цієї ухвали направити прокурору, обвинуваченому - до відома, та до ДУ «Київській слідчий ізолятор» - для виконання.

Визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у розмірі 30 (тридцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 90840 гривень 00 копійок, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на відповідний депозитний рахунок суду.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у разі внесення застави, наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду в залежності від стадії кримінального провадження за першою вимогою;

-не відлучатися із с. Телешівка Білоцерківського району Київської області без дозволу слідчого, прокурора, або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- уникати спілкування із свідками по вказаному кримінальному провадженню, а також з особами, які брали участь в якості понятих під час проведення слідчих, процесуальних дій.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 31 серпня 2024 року включно.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розміру, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Рокитнянського районного суду Київської області коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Київського слідчого ізолятора негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти та повідомити письмово Рокитнянський районний суд Київської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 відмовити.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим, що перебуває під вартою, з моменту отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали складений та оголошений 03 липня 2024 року.

Головуюча суддя ОСОБА_1