1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/2091/24 1-кс/335/2071/2024
17 травня 2024 року м. Запоріжжя
Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя
у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,
заявника ОСОБА_3
захисника адвоката ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
Заявник ОСОБА_3 у судовому засіданні 17.05.2024 звернувся до суду із заявою про відвід слідчому судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_6 у провадженні якої перебуває вказане клопотання.
У судовому засідання заявник заяву підтримав і просить задовольнити. Зазначив, що слідчий суддя ОСОБА_6 , на його думку, є упередженою, про що свідчить те, що під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу не досліджувала питання правомірності дій працівників поліції. Також слідчий суддя не допустила до залу суду вільних слухачів та журналіста, не надала посвідчення судді і присягу судді, не дотримується чинного законодавства. До того ж зазначив, що йому не вручено судові повістки. Крім того, ОСОБА_6 є суддею Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя, а такої установи не існує, оскільки її ліквідовано, а тому суддя цього суду ОСОБА_6 не має повноважень розглядати клопотання слідчого.
Захисник заявника підтримав заяву про відвід слідчого судді і просить її задовольнити.
У судовому засіданні прокурор проти задоволення заяви про відвід заперечує. Вказав, що наведені заявником обставини не є підставою для відводу слідчого судді і не свідчить про його упередженість. Щодо прямої трансляції судового засідання, то вказав, що журналіст здійснював пряму трансляцію без дозволу суду, на зауваження не реагував. Також прокурор зазначив, що повістки заявнику вручені належним чином, назва суду не впливає на об`єктивність слідчого судді, а доводи заявника в цілому не є підставою для відводу слідчого судді.
Дослідивши матеріали заяви, заслухавши учасників процесу, суд вважає, що заявлений слідчому судді ОСОБА_6 відвід є необґрунтованим, а аргументи заявника у судовому засіданні не мають зв`язку з підставами для відводу.
Відповідно до ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим, тобто, має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність. Особа, що заявила відвід повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує усунення судді від участі у судовому провадженні.
Згідно з ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.75 КПК України, суддя не може брати участь в кримінальному провадженні:4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;
Суть цієї правової норми полягає тому, що вона передбачає визначений законом перелік підстав, за наявності яких суддя не може брати участі в розгляді кримінального провадження.
Поняття «інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості судді», є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.
Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово постановляв, що «особиста неупередженість судді повинна вважатись присутньою доти, доки не доведено протилежного».
Надаючи оцінку доводам заяви про відвід судді, суд ураховує, що використаний сполучник "та" у п. 49 рішення ЄСПЛ у справі "Білуха проти України" між словами "суб`єктивним та об`єктивним критеріями" свідчить, що для доведення упередженості необхідно встановити наявність обставин, які про неї свідчать, одночасно за об`єктивним та суб`єктивним критеріями.
Суд вважає, що викладені заявником у судовому засіданні обставини не свідчать про упередженість слідчого судді ОСОБА_6 .. Упередженість це думка, що склалася заздалегідь, без урахування об`єктивних фактів, а таких обставин заявником не вказано.
Процесуальна діяльність судді ОСОБА_6 (у тому числі, процедура розгляду клопотань, вручення судових повісток, обмеження кількості вільних слухачів у залі судового засідання і питання щодо надання дозволу на пряму трансляцію судового засідання журналістом ) за приписами ч. 1 ст. 75 КПК не є такою обставиною, що виключає участь судді у кримінальному провадженні і не може бути підставою для відводу, проте доводи заяви фактично зводяться до незгоди заявника з процесуальними рішеннями слідчого судді при розгляді клопотання слідчого, що по суті є позасудовим порядком їх оскарження і є недопустимим.
Щодо доводів ОСОБА_3 про те, що Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя ліквідовано, а тому слідчий суддя цього суду ОСОБА_6 не має повноважень розглядати клопотання слідчого, то ці доводи є неаргументованими з огляду на таке.
Відповідно до Указу Президента України «Про ліквідацію та утворення загальних місцевих судів» від 29.12.2017 року за № 449/2017 року ліквідовано Орджонікідзевський районний суд м.Запоріжжя та утворено Третій окружний суд міста Запоріжжя - у Вознесенівському та Дніпровському районах міста Запоріжжя із місцезнаходженням у місті Запоріжжі.
Разом з тим, відповідно до п.п. 3, 3-1 р. ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» районні, міжрайонні, районні у містах, міські, міськрайонні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.
До набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.
Таким чином, доводи ОСОБА_8 щодо ліквідації суду не відповідають дійсності, а Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя продовжує здійснювати свої повноваження на теперішній час.
Більш того, ці твердження заявника на обґрунтування заявленого відводу є безґрунтовними і не є можуть бути в розумінні ст. 75 КПК України підставою для відводу слідчого судді ОСОБА_6 .
До того ж, безпідставними є доводи заявника на обґрунтування підстав для відводу слідчого судді щодо того, що слідчий суддя ОСОБА_6 не пред`явила посвідчення судді та присягу судді з огляду на наступне.
У частині другій статті 16 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» зазначено, що суддя здійснює правосуддя в мантії та з нагрудним знаком.
Частиною першою статті 51 цього Закону передбачено, що судді, голови судів та їх заступники, судді у відставці мають посвідчення, зразки яких затверджуються Радою суддів України.
Відповідно до пункту 1.2 Положення про порядок виготовлення, обліку, видачі, заміни та знищення посвідчень суддів, суддів, яких призначено на адміністративні посади, суддів у відставці та присяжних, затвердженого рішенням Ради суддів України від 25 квітня 2014 року № 23 (з наступними змінами), посвідчення є офіційним документом, який засвідчує займану посаду особи, якій його видано, та підтверджує повноваження власника посвідчення, встановлені Законом України «Про судоустрій і статус суддів».
Таким чином, посвідченням судді за необхідності підтверджуються повноваження його власника в ситуаціях, не пов`язаних зі здійсненням правосуддя, коли суддя не перебуває в мантії та з нагрудним знаком.
Повноваження судді в судовому засіданні з розгляду справи підтверджуються мантією та нагрудним знаком. При цьому наявність або відсутність у судді посвідчення під час розгляду судової справи жодним чином не впливає на обсяг його повноважень щодо здійснення правосуддя у певному суді, що надані у порядку, встановленому законом.
Заявлення учасниками справи вимог щодо перевірки посвідчення головуючого в судовому засіданні мають ознаки зловживання процесуальними правами та є одним із типових прикладів підриву авторитету правосуддя. Про це вказано у Щорічній доповіді Вищої ради правосуддя за 2019 рік про стан забезпечення незалежності суддів в Україні. Документ оприлюднено на офіційному веб- сайті ВРП.
Обґрунтовуючи свою правову позицію Вища рада правосуддя зауважила, що «Поведінка осіб, які під час судового засідання вимагають від головуючого у справі, який здійснює правосуддя в мантії та з нагрудним знаком, пред`явлення посвідчення судді, не узгоджується з положеннями частини шостої статті 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо обов`язку фізичних і юридичних осіб поважати незалежність судді і не посягати на неї та є неприпустимою», - зазначено у доповіді.
Таким чином, суд дійшов висновку, що наведені заявником обставини не викликають сумнівів у неупередженості слідчого судді при розгляді клопотання слідчого, оскільки постановлення процесуальних рішень слідчим суддею не є такою обставиною, що виключає участь судді у розгляді скарги слідчого у кримінальному провадженні, доказів упередженості слідчого судді, які б викликали сумніви у стороннього спостерігача, не надано і судом не встановлено.
Тому, в ході розгляду відводу не встановлено одночасно за суб`єктивним та об`єктивним критеріями наявності підстав для відводу зазначеного слідчого судді від розгляду клопотання слідчого, а доводи, які наведені заявником у судовому засіданні не можуть бути підставою для відводу слідчого судді ОСОБА_6 та відповідно не є доказом її необ`єктивності.
Оскільки заявник не довів наявності обставин, які б були підставою для відводу слідчого судді ОСОБА_6 передбачених п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК, а наведені обставини не ставлять під сумнів його об`єктивність, підстав для задоволення заяви суд не вбачає і у задоволенні заяви відмовляє.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 75, 81 КПК України, -
Ухвала окремо оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1