МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

"20" березня 2024 р. Справа № 370/730/24

Провадження № 1-кс/370/151/24

Слідчий суддя Макарівського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у смт. Макарів Київської області клопотання слідчого відділення розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000802 від 14.03.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, -

в с т а н о в и в:

Слідчий відділення розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Макарівського відділу Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернулася до слідчого судді Макарівського районного суду Київської області із клопотанням про накладення арешту на майно, а саме: грошові кошти у сумі 210 гривень, а саме: одна купюра номіналом 100 гривень з серійним номером УС4248738, одна купюра номіналом 50 гривень з серійним номером ФГ1060698, три купюри номіналом по 20 гривень з серійними номерами: ЕЖ94092131, ЕИ5275831, ЕЄ3907264, які упаковано до пакету № FPS5004874, що вилучено до ВП №3 Бучанського РУП ГУНП в Київській області, виявлені 13.03.2024 року в період часу з 11 години 00 хвилин по 11 годину 60 хвилин в ході огляду місця події на узбіччі автодороги "Київ-Чоп" в напрямку м. Києва в межах с. Копилів Бучанського району Київської області, неподалік складів ТОВ "АТБ", де знаходився службовий автомобіль марки Toyota білого кольору д.н.з. НОМЕР_1 на синьому фоні, для забезпечення кримінального провадження та запобігання можливості їх пошкодження, псування, втрати, знищення, використання, пересування, передачі та відчуження.

В обґрунтування клопотання суб`єкт звернення вказав, що у провадженні слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Бучанського РУП ГУНП в Київській області перебуває кримінальне провадження №0000802 від 14.03.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, за наступних обставин:

13.03.2024 до ЧЧ ВП №3 Бучанського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення від поліцейського БПП в с. Чайки ОСОБА_5 про те, що під час складання адміністративних матеріалів відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , останній надав працівникам поліції неправомірну вигоду у розмірі 210 грн за непритягнення його до адміністративної відповідальності. (ЄО 1149)

Реагуючи на вищевказане повідомлення, 13.03.2024 року в період часу з 11 години 00 хвилин по 11 годину 60 хвилин проведено огляд місця події на узбіччі автодороги "Київ-Чоп" в напрямку м. Києва в межах с. Копилів Бучанського району Київської області, неподалік складів ТОВ "АТБ", де знаходився службовий автомобіль марки Toyota білого кольору д.н.з. НОМЕР_1 на синьому фоні, в салоні якого, а саме на задньому сидінні під папкою було виявлено та вилучено грошові кошти у сумі 210 гривень, а саме: одна купюра номіналом 100 гривень з серійним номером УС4248738, одна купюра номіналом 50 гривень з серійним номером ФГ1060698, три купюри номіналом по 20 гривень з серійними номерами: ЕЖ94092131, ЕИ5275831, ЕЄ3907264. Грошові кошти упаковані до експертного пакету № FPS5004874.

З викладеного вбачається, що зазначені грошові кошти, виявлені під час огляду місця події 14.03.2024, є матеріальними об`єктами даного кримінального правопорушення та містять відомості, які можуть бути використані як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому у відповідності до ст. 98 КПК України вони є речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

У зв`язку з цим, 14.03.2024 постановою слідчого грошові кошти у сумі 210 гривень, а саме: одна купюра номіналом 100 гривень з серійним номером УС4248738, одна купюра номіналом 50 гривень з серійним номером ФГ1060698, три купюри номіналом по 20 гривень з серійними номерами: ЕЖ94092131, ЕИ5275831, ЕЄ3907264, які було виявлено в ході проведення огляду автомобіля марки Toyota білого кольору д.н.з. НОМЕР_1 на синьому фоні, який знаходився на узбіччі автодороги "Київ-Чоп" в напрямку м. Києва в межах с. Копилів Бучанського району Київської області, визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні у відповідності до ст. 98 КПК України.

В судове засідання слідчий не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, в якій підтримав вимоги клопотання з викладених у ньому підстав, просив їх задовольнити.

Заінтересована особа ОСОБА_6 у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Оскільки, згідно ч. 1 ст. 172 КПК України, неприбуття слідчого в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, слідчий суддя визнав можливим розглянути клопотання за їх відсутності.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Розглянувши клопотання, дослідивши матеріали, додані до нього, слідчий суддя керується наступним.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Положеннями ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Підставою для накладення арешту на майно слідчий зазначає, що зазначені вище кошти є матеріальним об`єктом кримінального правопорушення та містить відомості, які можуть бути використані як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, виникла необхідність в накладенні арешту на вищевказане майно з метою його збереження як речового доказу в даному кримінальному провадженні.

Слідчий суддя вважає, що у даному випадку наявні зазначені слідчим підстави, накладення арешту на вказане майно необхідно з метою забезпечення збереження речових доказів, не накладення арешту може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна., а тому клопотання про накладення арешту підлягає до задоволення. Слідчим надано належні достатні докази наявності підстав для накладення арешту на вказане у клопотанні майно, яке відповідає вимогам ст. 98 КПК України.

Негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, слідчим суддею не встановлено.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись вимогами ст. 170, 172-173, 309, 532 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в :

Клопотання слідчого відділення розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000802 від 14.03.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно в кримінальному провадженні №0000802 від 14.03.2024 року, а саме грошові кошти у сумі 210 гривень, а саме: одна купюра номіналом 100 гривень з серійним номером УС4248738, одна купюра номіналом 50 гривень з серійним номером ФГ1060698, три купюри номіналом по 20 гривень з серійними номерами: ЕЖ94092131, ЕИ5275831, ЕЄ3907264, які упаковано до пакету № FPS5004874, що вилучено до ВП №3 Бучанського РУП ГУНП в Київській області, виявлені 13.03.2024 року в період часу з 11 години 00 хвилин по 11 годину 60 хвилин в ході огляду місця події на узбіччі автодороги "Київ-Чоп" в напрямку м. Києва в межах с. Копилів Бучанського району Київської області, неподалік складів ТОВ "АТБ", де знаходився службовий автомобіль марки Toyota білого кольору д.н.з. НОМЕР_1 на синьому фоні, для забезпечення кримінального провадження та запобігання можливості їх пошкодження, псування, втрати, знищення, використання, пересування, передачі та відчуження.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1