Справа № 203/2510/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2024 року Кіровський районний суд м.Дніпропетровська в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

за участі прокурора - ОСОБА_3

адвоката - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Дніпрі клопотання прокурора другого відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Дніпропетровська,

громадянина України, з вищою освітою, не одруженого, маючого на утриманні малолітню

дитину, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою:

АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.369-2 КК України, заявлене у рамках кримінального провадження №0000585,-

ВСТАНОВИВ:

Третім слідчим відділом (з дислокацією у м.Дніпрі) ТУ ДБР, розташованого у м.Полтаві, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000585, відомості за яким було внесено до ЄРДР 08.11.2023 року з попередньою правовою кваліфікацією за ч.3 ст.368 КК України.

В подальшому до ЄРДР було внесено відомості за зміненою правовою кваліфікацією за ч.2 ст.369-2 КК України.

В рамках вказаного кримінального провадження 22.05.2024 року ОСОБА_7 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.369-2 КК України, за фактом обіцянки здійснити вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, за надання неправомірної вигоди для третьої особи.

В наданому клопотанні прокурором поставлено питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Підозрюваний та його захисник під час розгляду клопотання просили відмовити в його задоволенні з підстав, наведених у поданих захисником письмових запереченнях.

Заслухавши учасників, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із видів останніх є запобіжні заходи.

Мета та підстави застосування запобіжного заходу, а також обставини, що враховуються при його обранні, визначені ст.ст.177,178 КПК України.

Згідно ч.ч.1,2 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно ч.ч.1,4 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Перевіряючи доводи клопотання та заперечення сторони захисту, слідчий суддя враховує, що надані до клопотання матеріали кримінального провадження, у т.ч.: інформування СБУ на виконання доручень прокурора в порядку ст.ст.36,41 КПК України; протокол допиту свідка ОСОБА_8 ; протокол за результатами проведення НСРД, в достатній мірі свідчать про факт вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.369-2 КК України та дають вагомі підстави для висновку про причетність до його вчинення ОСОБА_7 .

Стосовно доводів сторони захисту про те, що кримінальне провадження було розпочато без належної правової процедури, за заявою ОСОБА_8 , яка не відповідає вимогам ст.214 КПК України, слідчий суддя враховує, що згідно витягу з ЄРДР відомості до останнього було внесено за матеріалами правоохоронних органів, а не за заявою ОСОБА_8 .

Відносно доводів сторони захисту про те, що дозвіл на проведення НСРД з порушенням вимог КПК України надавався слідчим суддею Полтавського апеляційного суду, а не Дніпровського апеляційного суду за місцем розташування органу досудового розслідування, яким є Третій слідчий відділ (з дислокацією у м.Дніпрі) ТУ ДБР, розташованого у м.Полтаві, або більш наближеним територіальним судом, яким є Запорізький апеляційний суд, то слідчий суддя не наділений повноваженнями надавати оцінку законності рішень суду апеляційної інстанції.

Крім того, слідчий суддя враховує, що висунута ОСОБА_7 підозра також грунтується на доказах, зібраних не в результаті проведення НСРД.

Стосовно доводів сторони захисту щодо необгрунтованості підозри та неправильної кваліфікації, слідчий суддя враховує, що наявність обгрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач може зробити висновок, що дана особа могла б скоїти злочин. На даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, питання остаточної кваліфікації дій, а на підставі сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення відповідного злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу.

При цьому ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити спроби протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обгрунтованої ймовірності здійснення підозрюваним зазначених дій. КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Обгрунтовуючи клопотання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, прокурор посилався на наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,4 ч.1 ст.177 КПК України.

Слідчий суддя приймає до уваги, що ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, за вчинення якого передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 5-ти років. Враховує обізнаність підозрюваного про обставини кримінального провадження та усвідомлення ним, що висунута йому підозра грунтується у т.ч. на показах свідка ОСОБА_8 , відомості щодо якого наявні в долучених до клопотання матеріалах та дані про особу якого відомі підозрюваному, що в свій сукупності дає достатні підстави вважати про наявність ризиків, передбачених п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, впливу на свідків у кримінальному провадженні з метою зміни ними змісту та обсягу показань на його користь під час подальшого досудового розслідування та в суді.

При цьому, в частині впливу на вже допитаного свідка у кримінальному провадженні, слідчий суддя враховує, що відповідно до ч.4 ст.95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст.225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Поряд з цим, слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено наявність інших ризиків, зазначених в клопотанні, доводи щодо наявності яких грунтуються на припущеннях та належним чином не обгрунтовано.

Разом з наявними ризиками, передбаченими п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя також у відповідності до ст.178 КПК України враховує вік підозрюваного, що останній раніше не судимий, має на утриманні малолітню дитину 6-ти років; наявність в нього постійного, зареєстрованого місця проживання, де він мешкає тривалий час; позитивні характеристки з місця служби та місця проживання.

Крім того, слідчий суддя враховує правову позицію в справі ЄСПЛ «Манчіні проти Італії», де зазначено, що за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 §1(с) Конвенції.

Таким чином, враховуючи наявні ризики, передбачені п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, а також фактичні обставини кримінального провадження та дані про особу підозрюваного, слідчий суддя вважає, що достатнім запобіжним заходом, який має бути застосований до нього на даному етапі досудового розслідування, забезпечить запобіганню наявним ризикам та належну процесуальну поведінку підозрюваного, є особисте зобов`язання, з покладенням обов`язків, передбачених п.п.1-4 ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись ст.ст.177,178,181,183,184,193,194,196 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання на строк до 22 липня 2024 року включно, з покладенням на нього протягом вказаного строку наступних обов`язків:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним викликом;

- не залишати межі Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування у будь-який позапроцесуальний спосіб щодо обставин даного кримінального провадження із свідком ОСОБА_8 та іншими свідками.

В іншій частині в задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1