печерський районний суд міста києва
Справа № 757/7772/24-к
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 лютого 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення першого управління Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Офісу Генерального прокурора, ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :

19.02.2024 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення першого управління Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Офісу Генерального прокурора, ОСОБА_3 про накладення арешту на майно із забороною відчуження, розпорядження та користування даним майном, з метою забезпечення збереження речових доказів, а саме: дерев`яну вішалку, вилучену у кімнаті справа від вхідних дверей приміщення « ІНФОРМАЦІЯ_1 »; фрагмент гіпсокартонної стіни із липкою стрічкою сірого кольору, вилучений у кімнаті справа від вхідних дверей приміщення « ІНФОРМАЦІЯ_1 »; розетка із корпусом та фрагментами дротів, вилучена у кімнаті справа від вхідних дверей приміщення « ІНФОРМАЦІЯ_1 »; підрозетник, вилучений у кімнаті справа від вхідних дверей приміщення « ІНФОРМАЦІЯ_1 »; дерев`яна вішалка, вилучена у кімнаті справа від вхідних дверей приміщення « ІНФОРМАЦІЯ_2 »; фрагмент гіпсокартонної стіни із липкою стрічкою сірого кольору, вилучений у кімнаті справа від вхідних дверей приміщення « ІНФОРМАЦІЯ_2 »; розетка із корпусом та фрагментами дротів, вилучена у кімнаті справа від вхідних дверей приміщення « ІНФОРМАЦІЯ_2 »; підрозетник, вилучений у кімнаті справа від вхідних дверей приміщення « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

21 лютого 2024 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, прокурором було подане клопотання про розгляд клопотання у його відсутність, також, прокурором у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

Обґрунтовуючи вказане клопотання слідчий вказує, що слідчою групою Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000042 від 17.01.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 1 ст. 359, ч. 2 ст. 382 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у кримінальному провадженні досліджуються обставини незаконного встановлення та використання в період 26-28 грудня 2023 року спеціальних технічних засобів негласного отримання інформації (далі - СТЗ) у приміщеннях Етнографічного комплексу «Українське село» за адресою: Київська обл., Бучанський район, с. Бузова, вул. Дмитрівська, 1, де перебували журналісти редакції «Bihus.info», а також подальшої публікації зазначених відеозаписів у мережі Інтернет через сайт « ІНФОРМАЦІЯ_3 » в статті з назвою «Зворотна сторона «Bihus.Info»: нюхнули «фєну», закинулись MDMA, кинули трави і погнали розслідувати», у якому розповсюджено конфіденційну інформації щодо вказаних журналістів.

Установлено, що аудіо-, відеозаписи поведінки журналістів редакції «Bihus.info», які імовірно отримані з використанням СТЗ у вище вказаних приміщеннях в період з 26 по 28 грудня 2023 року, першочергово були опубліковані на інтернет-сайті « ІНФОРМАЦІЯ_3 » та в послідуючому ретрансльовано рядом інших інтернет-ресурсів та телеграм-каналів.

У подальшому, ІНФОРМАЦІЯ_4 на інтернет-ресурсі « ІНФОРМАЦІЯ_5 » за посиланням « ІНФОРМАЦІЯ_5 » було опубліковано відеозапис журналістського розслідування редакції « ІНФОРМАЦІЯ_6 », в якому містяться відомості щодо причетності до незаконного використання СТЗ співробітниками Служби безпеки України.

11.02.2024 на підставі добровільної згоди директора закладу ОСОБА_4 проведено огляд у приміщеннях Етнографічного комплексу « ІНФОРМАЦІЯ_7 » за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого вилучено: дерев`яну вішалку, вилучену у кімнаті справа від вхідних дверей приміщення « ІНФОРМАЦІЯ_1 »; фрагмент гіпсокартонної стіни із липкою стрічкою сірого кольору, вилучений у кімнаті справа від вхідних дверей приміщення « ІНФОРМАЦІЯ_1 »; розетка із корпусом та фрагментами дротів, вилучена у кімнаті справа від вхідних дверей приміщення « ІНФОРМАЦІЯ_1 »; підрозетник, вилучений у кімнаті справа від вхідних дверей приміщення « ІНФОРМАЦІЯ_1 »; дерев`яну вішалка, вилучена у кімнаті справа від вхідних дверей приміщення « ІНФОРМАЦІЯ_2 »; фрагмент гіпсокартонної стіни із липкою стрічкою сірого кольору, вилучений у кімнаті справа від вхідних дверей приміщення «Хата готель №2»; розетка із корпусом та фрагментами дротів, вилучена у кімнаті справа від вхідних дверей приміщення «Хата готель №2»; підрозетник, вилучений у кімнаті справа від вхідних дверей приміщення «Хата готель №2».

12.02.2024 винесено постанову про визнання речовим доказом та приєднання до матеріалів кримінального провадження вищевказаного майна.

Прокурор вказує, з метою накладення арешту, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, є забезпечення збереження речових доказів.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: забезпечення речових доказів.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, слідчим суддею встановлено, що відповідно до постанови від 16.01.2024 зазначені речі визнані речовим доказами у кримінальному провадженні.

Прокурором доведено, що вказане майно могло бути набуто кримінально протиправним шляхом та отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Таким чином, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення першого управління Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Офісу Генерального прокурора, ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно із забороною відчуження, розпорядження та користування даним майном, з метою забезпечення збереження речових доказів, а саме:

- дерев`яну вішалку, вилучену у кімнаті справа від вхідних дверей приміщення « ІНФОРМАЦІЯ_1 »;

- фрагмент гіпсокартонної стіни із липкою стрічкою сірого кольору, вилучений у кімнаті справа від вхідних дверей приміщення « ІНФОРМАЦІЯ_1 »;

- розетка із корпусом та фрагментами дротів, вилучена у кімнаті справа від вхідних дверей приміщення « ІНФОРМАЦІЯ_1 »;

- підрозетник, вилучений у кімнаті справа від вхідних дверей приміщення « ІНФОРМАЦІЯ_1 »;

- дерев`яна вішалка, вилучена у кімнаті справа від вхідних дверей приміщення « ІНФОРМАЦІЯ_2 »;

- фрагмент гіпсокартонної стіни із липкою стрічкою сірого кольору, вилучений у кімнаті справа від вхідних дверей приміщення « ІНФОРМАЦІЯ_2 »;

- розетка із корпусом та фрагментами дротів, вилучена у кімнаті справа від вхідних дверей приміщення « ІНФОРМАЦІЯ_2 »;

- підрозетник, вилучений у кімнаті справа від вхідних дверей приміщення «Хата готель №2».

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1