ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/1133/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" квітня 2024 р.

Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 194 КК України,

сторони кримінального провадження:

прокурор ОСОБА_5 , захисник ОСОБА_6 ,

обвинувачений ОСОБА_3 ,

встановив:

У провадження судді Дарницького районного суду м. Києва 27 березня 2024 року надійшла заява обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 194 КК України.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 свою заяву підтримав та просив її задовольнити. Захисник ОСОБА_6 , зазначивши про те, що заява про відвід є обґрунтованою і змістовною, просив її задовольнити.

Прокурор, зазначивши що подана заява про відвід є зловживанням правом на відвід, просила суд долучити до справи заяву про відвід судді ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_6 від 06 лютого 2024 року, якій дана належна правова оцінка. Прокурор вважала, що судом відповідно до норм КПК здійснюється судовий розгляд, а сторона захисту зловживає правом на відвід, заявляючи їх необґрунтовано та у зв`язку з цим просила відмовити у задоволенні заяви про відвід.

Інші учасники судового провадження не з`явилися, про місце дату та час розгляду повідомлені належним чином, проте їх неявка не перешкоджає розгляду заяви про відвід.

Доводи обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді викладені в заяві про відвід від 27.03.2024 р. зводяться до порушень засад законності та змагальності сторін, оскільки стороною обвинувачення продовжується збір доказів по кримінальному провадженню, досудове розслідування по якому закінчено, а суддя долучив такі докази до матеріалів кримінального провадження; порушень засад безпосереднього дослідження доказів, які зумовлені відмовою у задоволенні клопотання сторони захисту про дослідження речових доказів у суді; порушення порядку вирішення питання про відвід; порушення засад змагальності та рівності сторін, яке полягає у відмові в задоволенні клопотання сторони захисту про виклик для допиту свідка; порушень порядку ухвалення судових рішень та права на оскарження. Наведені факти, на думку обвинуваченого ОСОБА_3 , свідчать про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

Суд, заслухавши думку учасників розгляду заяви про відвід, вивчивши її та матеріали кримінального провадження в обсязі необхідному для вирішення заяви, приходить до наступного висновку.

Об`єктивний та неупереджений розгляд справи є одним із завдань кримінального провадження.

Приписами ч. 1 ст. 75 КПК України встановлені обставини, наявність яких виключає участь судді у кримінальному провадженні. Так, згідно з п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Норми кримінального процесуального законодавства не містять переліку ознак, які б розкривали сутність упередженості. Вказане дає підстави для висновку про оціночний характер вказаної категорії, яка має встановлюватися у кожному випадку на підставі конкретних обставин, які підтверджені відповідними доказами.

Європейський суд у своїх рішеннях у справах «Мироненко і Мартенко проти України» (рішення від 10 грудня 2009 року), «Білуха проти України» (рішення від 09 листопада 2006 року), «Рудніченко проти України» (рішення від 11 липня 2013 року) вказав на те, що наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

У Рішенні Європейського суду з прав людини «Олександр Волков проти України» від 09.04.2013 (заява № 21722/11) зазначається, що як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно із суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (п. 104 рішення).

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі «Білуха проти України», п.п. 49, 50). Тест об`єктивності передбачає встановлення того, чи наявні доказані факти, які можуть викликати сумніви у неупередженості (рішення у справі «Кастільо Альгар проти Іспанії», п. 45). При цьому, при визначенні наявності законних підстав сумніватися у безсторонності певного судді позиція особи, яка заявляє відвід, має важливе, але не вирішальне значення, вирішальним є те, чи є відповідні побоювання виправданими (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії», п. 44).

Аналіз наведених норм, правових позицій та співставлення їх з встановленими обставинами, посиланнями та твердженнями сторони захисту, дають підстави вважати, що доводи захисника не доводять наявність упередженості головуючого у кримінальному провадженні судді. Так, рішення суду про долучення доказів сторони обвинувачення, відмова в дослідженні речових доказів та виклику для допиту свідка, і порушення, на думку обвинуваченого ОСОБА_3 та його захисників, порядку ухвалення судових рішень, є процесуальними діями головуючого судді. Однак, оцінка певних процесуальних дій та рішень головуючого судді може бути надана виключно у встановленому процесуальному порядку судом вищої інстанції.

Заява про відвід, та доводи сторони захисту під час її розгляду, не містись фактів будь-якої особистої зацікавленості судді ОСОБА_4 в процесі розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 194 КК України.

Враховуючи наведене, приходжу до висновку, що заявлений відвід не містить об`єктивних даних, які б свідчили про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості головуючого судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_4 у розгляді кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 .

За таких обставин, суд приходить до висновку, що заява про відвід судді ОСОБА_4 є необґрунтованою і тому задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 75, 80, 81, ст. 372 КПК України, суд,

постановив:

У задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_4 у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 194 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1