Справа № 308/8457/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 травня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на бездіяльність державних службовців Закарпатської обласної прокуратури в частині невиконання вимог ч.ч.1,2 ст.214 Кримінального кодексу України,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду із скаргою на бездіяльність державних службовців Закарпатської обласної прокуратури в частині невиконання вимог ч.ч.1,2 ст.214 Кримінального кодексу України.

Скарга вмотивована тим, що 13 травня 2024 року о 17:00 годин за місцевим часом скаржниками було отримано Лист-відповідь вих. Р№ 07.1746.24 від 06.05.2024 р Закарпатської обласної прокуратури із змісту тексту, якого вбачається те, що Закарпатська обласна прокуратура не вбачає у діях прокурора Ужгородської окружної прокуратури Закарпатської області ОСОБА_4 , (за текстом підозрювана, ІНФОРМАЦІЯ_1 , колишня дружина померлого-2, громадянка України, паспорт: серія - НОМЕР_1 , виданий Рахівським РВ ГУ МВС України 24.11.2015р., РНОКПП: НОМЕР_2 , працевлаштована на посаді прокурора Ужгородської окружної прокуратури Закарпатської області, зареєстрована за адресою: Закарпатська область, Рахівський р-н, смт Великий Бичків, вул. Добровольців, буд. № 32. Освіта - вища - Харківська юридична академія), зазначивши про те, що у стосунках між скаржниками та підозрюваною виникли та існують, виключно, цивільні стосунки.

Скаржники не погоджуються із таким висновком Закарпатської обласної прокуратури та вбачають у відповіді Закарпатської обласної прокуратури в особі її начальника відділу кадрової роботи та державної служби ОСОБА_5 намір приховати факти вчинення підозрюваною кримінальних злочинів та сприяти підозрюваній в уникненні від кримінального переслідування та кримінальної відповідальності.

Слідчий суддя вивчивши матеріали скарги, приходить до наступного висновку:

Зі змісту скарги вбачається, що заявники просять слідчого суддю:

Зобов`язати Закарпатську обласну прокуратуру внести до Єдиного реєстру досудового розслідування відомості про вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, ознаки складу кримінальних злочинів, які вбачаються ст.ст.115, 135, 136, 138, 185, 189, 190 Кримінального кодексу України.

Зобов`язати Закарпатську обласну прокуратуру у терміновому порядку відкрити кримінальну справу за вище вказаними у тексті такої скарги статтями Кримінального кодексу України, розпочати кримінальне провадження, здійсненням досудового розслідування.

У поданій скарзі вказано на те, що 13 травня 2024 року о 17:00 годин за місцевим часом ініціаторами звернення було отримано Лист-відповідь вих. Р№ 07.1746.24 від 06.05.2024 р Закарпатської обласної прокуратури із змісту тексту, якого вбачається те, що Закарпатська обласна прокуратура не вбачає у діях прокурора Ужгородської окружної прокуратури Закарпатської області ОСОБА_4 , (за текстом підозрювана, ІНФОРМАЦІЯ_1 , колишня дружина померлого-2, громадянка України, паспорт: серія - НОМЕР_1 , виданий Рахівським РВ ГУ МВС України 24.11.2015р., РНОКПП: НОМЕР_2 , працевлаштована на посаді прокурора Ужгородської окружної прокуратури Закарпатської області,, зареєстрована за адресою: Закарпатська область, Рахівський р-н, смт Великий Бичків, вул. Добровольців, буд. № 32. Освіта - вища - Харківська юридична академія), зазначивши про те, що у стосунках між скаржниками та підозрюваною виникли та існують, виключно, цивільні стосунки.

Поряд із цим, матеріали скарги містять копію Листа-відповіді вих. Р№ 07.1746.24 від 06.05.2024 р Закарпатської обласної прокуратури на 1-й сторінці. Зі змісту якого вбачається, що «Обласною прокуратурою в межах компетенції розглянуто Ваше звернення щодо можливих неправомірних дій прокурора Ужгородської окружної прокуратури Закарпатської області ОСОБА_4 від 27.04.2024. Зі звернення вбачається, що між Вами та ОСОБА_4 , виникли цивільно-правові відносини».

Вказане свідчить про те, що ініціатор звернення принаймні звернувся до Закарпатської обласної прокуратури з заявою саме 27.04.2024 року.

Слідчий суддя констатує, що жодних даних про дату направлення заяви до Закарпатської обласної прокуратури та про її зміст ні сама скарга, ні додані до неї документи не містять. Заявниками не додано копію листа (звернення) від 27.04.2024 року до матеріалів скарги також.

Згідно з вимогами ч.1 та п. 1 , 2 ч. 2 ст. 60 КПК України заявником є фізична або юридична особа, яка звернулася із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування, і не є потерпілим. Заявник має право отримати від органу, до якого він подав заяву, документ, що підтверджує її прийняття і реєстрацію.

Зі скаргою до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду на бездіяльність державних службовців Закарпатської обласної прокуратури в частині невиконання вимог ч.ч.1,2 ст.214 Кримінального кодексу України ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , звернувся 14.05.2024 згідно штампу вхідної документації (згідно сформованого документу в електронному суді 13.05.2024 року).

Згідно з ч. 1 ст.214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Системний аналіз положень ст.ст.214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача, чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-карного діяння.

Згідно з ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 КПК України, зокрема на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дій або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

При цьому слідчий суддя зазначає, що рішення слідчого чи прокурора про внесення відомостей до ЄРДР постановою не оформлюється.

Як роз`яснено в Узагальненнях від 12.01.2017 року «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», затверджених зборами суддів Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ, беручи до уваги положення ч.1 ст.214 КПК, згідно з якою внесення відомостей до ЄРДР здійснюється не пізніше 24 годин після подання заяви, а також положення ч.5 ст.115 КПК, відповідно до якої при обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк, 10-денний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, в який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей. Наприклад, якщо такий 24-годинний строк завершився о 20:00 7 жовтня, то перебіг строку оскарження починається з 8 жовтня.

Норми кримінального процесуального закону пов`язують строк оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора саме з моментом початку такої бездіяльності, а не з повідомленням особи про результати розгляду заяви.

Тобто, відлік десятиденного строку оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про злочин до ЄРДР за заявою поданої заявниками, про вчинення кримінального правопорушень почався з закінченням перебігу 24-годинного строку для реєстрації відповідних відомостей, тобто у разі звернення із відповідною заявою 27.04.2024 року, з 29.04.2024 (понеділок).

Зі скаргою до слідчого судді на бездіяльність щодо невнесення відомостей до ЄРДР заявники звернулися лише 14.05.2024 (дата реєстрації скарги в канцелярії суду), а згідно сформованого документу в електронному суді 13.05.2024 року, тобто з пропуском встановленого процесуальним законом 10 денного строку.

Стаття 116 КПК передбачає, що процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки, а вимоги ст. 117 КПК зобов`язують суд поновити за клопотанням заінтересованої особи процесуальний строк, пропущений із поважних причин.

В той же час, заявники у своїй скарзі питання щодо поновлення строку на оскарження бездіяльності не ставлять.

Згідно пункту 5 роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ викладених у листі №1640/0/4-12 від 09.11.2012 р. «Про деякі питання оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування» при оскарженні бездіяльності обчислення строку оскарження починається із дня, що настає після останнього дня, який відведено КПК для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії. У випадку пропуску строку, встановленого для подання скарги, скарга повертається особі, якщо при її поданні особа не порушила питання про поновлення цього строку. Слідчий суддя, за наявності відповідної заяви, може поновити строк, якщо його було порушено з поважних причин (хвороба, відрядження, стихійне лихо, хвороба близьких родичів тощо). Підставою для поновлення строків також може бути визнано й об`єктивні причини, внаслідок яких особа не змогла вчасно реалізувати своє право на подання скарги.

Так, причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає таким умовам: це обставина, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; причина виникла протягом строку, який пропущено; обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

За змістом ст. 26 КПК, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК.

Слідчий суддя на стадії прийняття скарги до свого провадження позбавлений можливості перевірити доводи скаржника шляхом витребування відповідних документів, оскільки це не передбачено діючим КПК України та вирішувати питання поновлення строку за відсутності відповідного клопотання.

Разом з тим, ні в скарзі, ні в окремому клопотанні, заявники не порушують перед слідчим суддею питання про поновлення пропущеного строку на оскарження бездіяльності уповноважених осіб Закарпатської обласної прокуратури. При цьому, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.

Відповідно до ч.3 ст.26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання зави чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Процесуальна дія провадиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями кримінально-процесуального закону, чинного на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення ( ст. 5 КПК України).

Отже законодавцем визначено 24 години, зі спливом яких, у випадку не внесення відомостей до ЄРДР, починається строк вчинення бездіяльності слідчого, прокурора, яка може бути оскаржена відповідно до ч.1 ст.304 КПК України.

Слідчий суддя вважає, що наведене дає підстави для висновку про те, що заявниками пропущено 10-ти денний строк на оскарження бездіяльності уповноважених осіб Закарпатської обласної прокуратури.

При цьому зі змісту прохальної частини скарги вбачається, що заявники не порушують питання про поновлення строку.

Перекладання обов`язку доведення дотримання заявником строку на слідчого суддю чинним КПК України не передбачено.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Слідчий суддя при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

В той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Відповідно до Глави ІІІ КПК України особи, які беруть участь у кримінальному провадженні, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

З огляду на викладене, виходячи із доданих до скарги документів, керуючись принципами змагальності сторін, свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості та диспозитивності, встановленими ст.ст. 22, 26 КПК України, - скарга підлягає поверненню особі, яка її подала у відповідності до п.3 ч.2 ст. 304 КПК України, так як скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку.

Згідно ст.304 ч.2 КПК України скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; скарга не підлягає розгляду в цьому суді; скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Вказана стаття має на меті оптимізацію кримінального процесу в частині оскарження рішень слідчого, дізнавача, прокурора, оскільки обмежує право оскарження певними часовими рамками, визначає підстави для повернення скарги та відмови у відкритті по ній провадження.

На вказаній стадії виклик до суду заявника, потерпілого, його представника чи законного представника, підозрюваного, його захисника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільця тимчасово вилученого майна не передбачено.

У зв`язку з вищевикладеним вважаю, що скарга підлягає поверненню особі, яка її подала.

При цьому, повернення скарги не може сприйматись як обмеження доступу до правосуддя. Згідно з положеннями ч. 7 ст. 304 КПК повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому цим Кодексом, за умови усунення недоліків, що стали підставою для повернення скарги.

Керуючись ст.ст. 303, 304, КПК України, -

ПОСТАНОВА:

Скаргу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на бездіяльність державних службовців Закарпатської обласної прокуратури в частині невиконання вимог ч.ч.1,2 ст.214 Кримінального кодексу України - повернути особі, яка її подала.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На ухвалу протягом п`яти днів з дня отримання її копії може бути подана апеляція до Закарпатського апеляційного суду.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1