Справа 688/1612/24
№ 1-кс/688/1124/24
Ухвала

про накладення арешту на майно

20 травня 2024 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача сектору дізнання Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000212 від 21 грудня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, про арешт майна,

встановив:

Дізнавач СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернувся із клопотанням про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000212 від 21 грудня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

В обґрунтування клопотання дізнавач зазначив, що 21 грудня 2023 року, о 09:44 год, до відділення поліції №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області, надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (м.т. НОМЕР_1 ) про те, що 19 грудня 2023 року, о 19:58 год, невстановлена особа, шахрайським шляхом, заволоділа її грошовими коштами у сумі 1366,83 грн, які вона зі своєї банківської картки АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_2 , через мобільний додаток «Приват24», перерахувала на банківську картку АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_3 зареєстровану на ОСОБА_6 , у якості оплати за товар, а саме постільну білизну, яку вона замовила та оплатила в соціальній мережі «instagram» на профілі postelka.store, та яку у подальшому так і не отримала, грошові кошти їй не повернуті, чим останній було завдано матеріальну шкоду на вказану суму.

21 грудня 2023 року відомості по вказаному факту внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000212 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

В ході проведення обшуку ОСОБА_6 добровільно видала речі, які було зазначено в ухвалі суду, зокрема: банківську карту № НОМЕР_3 (емітована АТ КБ «ПриватБанк»), яку було вилучено та поміщено до сейф пакету НПУ № WAR0001607, клапан якого надійно склеєно та на який нанесено відповідні надписи та підписи учасників слідчої дії; мобільний телефон марки «REDMI» моделі «M2004J19C», який знаходиться у чохлі чорного кольору із наявною у ньому сім-картою оператора мобільного зв`язку з абонентським номером мобільного телефону НОМЕР_4 , який було вилучено та поміщено до сейф-пакету НПУ №WAR0001606, клапан якого надійно склеєно та на який нанесено відповідні надписи та підписи учасників слідчої дії.

Постановою дізнавача сектору дізнання Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 від 17 травня 2024 року, вищевказані речі, визнано речовими доказами та приєднано до матеріалів кримінального провадження.

З метою збереження речового доказу у вказаному кримінальному провадженні, подальшого проведення необхідних слідчих дій, виникла необхідність у його арешті, для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, для всебічного, повного та неупередженого розслідування кримінального правопорушення та можливого відшкодування заподіяної кримінальним правопорушенням шкоди.

Згідно з ч.1, 2 ст.40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач уповноважений, зокрема, проводити слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії у випадках, установлених цим Кодексом; звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.

Прокурор ОСОБА_4 та дізнавач ОСОБА_3 , в судове засідання не з`явилися, подали спільну заяву про розгляд клопотання без їх участі, підтримали клопотання, просили його задовольнити.

Слідчий суддя вважає, що неявка прокурора та дізнавача в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Перевіривши надані матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на таке.

Статтею 167 КПК України передбачено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Згідно ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України визначено правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Враховуючи, що вилучене майно: банківська карта № НОМЕР_3 (емітована АТ КБ «ПриватБанк») та мобільний телефон марки «REDMI», моделі «M2004J19C», IMEI 1: НОМЕР_5 , IMEI 2: НОМЕР_6 , який знаходиться у чохлі чорного кольору із наявною у ньому сім-картою оператора мобільного зв`язку з абонентським номером мобільного телефону НОМЕР_4 , які належать ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , визнано речовим доказом, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст.170 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що з метою збереження речових доказів слід накласти арешт на майно із забороною користування та розпорядження ним.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання належить задовольнити.

Керуючись ст.ст. 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання дізнавача сектору дізнання Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000212 від 21 грудня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, про арешт майна, - задовольнити.

Накласти арешт на банківську карту № НОМЕР_3 (емітована АТ КБ «ПриватБанк») та мобільний телефон марки «REDMI», моделі «M2004J19C», IMEI 1: НОМЕР_5 , IMEI 2: НОМЕР_6 , який знаходиться у чохлі чорного кольору із наявною у ньому сім-картою оператора мобільного зв`язку з абонентським номером мобільного телефону НОМЕР_4 , які належать ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , заборонивши останній розпоряджатись та користуватись ними до прийняття відповідного рішення.

Роз`яснити підозрюваному, обвинуваченому, їх захисникам, законним представникам, іншим власникам або володільцям майна, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково до слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області.

Ухвала підлягає негайному виконанню дізнавачем СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_7