Справа № 308/4982/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 березня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , вивчивши матеріали скарги ОСОБА_2 на бездіяльність прокурора Закарпатської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення, -

у с т а н о в и в:

18 березня 2024 року до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду надійшла зазначена вище скарга.

Згідно зі скаргою та додатками до неї вбачається, що 15.02.2024 року головою Закарпатської обласної правозахисної організації "Справа і честь " ОСОБА_2 подано заяву про вчинення кримінального правопорушення до Генерального прокурора України.

19.02.2024 р. ним було отримано відповідь про направлення його повідомлення про злочин до Закарпатської обласної прокуратури .

15.03.2024 року ОСОБА_2 отримано листа від Закарпатської обласної прокуратури, згідно якого останнього повідомлено, що його повідомлення про злочин долучено до матеріалів кримінального провадження №0000136 від 01.03.2023 р.

Відомості за цією заявою станом на 18.03.2024 року до ЄРДР внесені не були.

З огляду на це, ОСОБА_2 просить слідчого суддю зобов`язати Закарпатську обласну прокуратуру внести відомості до ЄРДР за повідомленням про злочин ОСОБА_2 від 15.02.2024 р. №7 та розпочати розслідування за фактами, викладеними у цій заяві.

Згідно з протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 18 березня 2024 року, справа передана на розгляд слідчому судді ОСОБА_1 .

Судовому розгляду скарги передує процесуальна діяльність слідчого судді, метою якої є належна організація та ефективне проведення її розгляду.

Ознайомившись зі скаргою та додатками до неї, слідчий суддя дійшов висновку, що скаргу належить повернути, з огляду на таке.

Статтею 7 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) серед основних засад кримінального провадження, передбачено забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, зміст якого розкривається у ст. 24 КПК.

Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Частиною 1 ст. 304 КПК встановлено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 КПК, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Згідно з пунктами 1, 3 ч. 2 ст. 304 КПК скарга повертається, якщо: (1) якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; (2) вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Згідно зі ст. 113 КПК процесуальні строки - це встановлені, зокрема, законом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням КПК.

Відповідно до частин 3, 5, 7 ст. 115 КПК при обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку. При обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк. При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання повідомлення про вчинення кримінального правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, а також через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Отже, при визначенні моменту вчинення бездіяльності визначальною є не дата отримання заявником відповіді від Закарпатської обласної прокуратури, а дата вчинення бездіяльності, яка у цьому випадку настала через 24 години після подання заяви про вчинене кримінальне правопорушення.

Тобто, зважаючи на положення ч. 5 ст. 115 та ч. 1 ст. 214 КПК, десятиденний строк для подання скарги на бездіяльність починається з дня, наступного за тим, у якому закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей.

На підставі фактичних даних, які зафіксовані в скарзі слідчий суддя установив, що 15 лютого 2024 року голова Закарпатської обласної правозахисної організації "Справа і честь " ОСОБА_2 звернувся до Генерального прокурора України із заявою про вчинення кримінального правопорушення. Власне, з цього моменту слід відраховувати 24 години на внесення відомостей до ЄРДР.

Тобто, фактично, бездіяльність ,яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР настала з 17 лютого 2024 року, і саме з цього моменту особа мала право протягом десяти днів оскаржити таку бездіяльність до слідчого судді. Тобто, останнім днем оскарження бездіяльності, яка полягала у невнесенні відомостей до ЄРДР було 26 лютого 2024 року.

Водночас, фактично скаргу ОСОБА_2 подав 15.03.2024 року через систему «Електронний суд», тобто з пропуском встановленого ч. 1 ст. 304 КПК строку подання скарги.

Питання про поновлення пропущеного строку ОСОБА_2 не порушував.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що ОСОБА_2 пропущено строк на звернення до слідчого судді зі скаргою, а тому таку скаргу належить повернути.

Окрім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що повідомлення про злочин було подано ОСОБА_2 в статусі голови Закарпатської обласної правозахисної організації "Справа і честь ", а із скаргою до слідчого судді на бездіяльність прокурора Закарпатської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення звернувся ОСОБА_2 без надання відповідних повноважень на здійснення представництва від імені Закарпатської обласної правозахисної організації "Справа і честь ".

Керуючись статтями 304, 305, 369-372, 375, 376 КПК, слідчий суддя. -

п о с т а н о в и в:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність прокурора Закарпатської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення повернути заявнику.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала скаргу, разом зі скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду впродовж п`яти днів з дня отримання її копії.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1