У Х В А Л А

Справа № 185/4179/24

Провадження № 1-кс/185/491/24

24 квітня 2024 року м. Павлоград

Слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , в присутності підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 погодженого з прокурором Павлоградської окружної прокуратури ОСОБА_3 в межах кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000589 від 16.04.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.186 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м. Краснодар, Краснодарського краю, громадянин України, із базовою середньою освітою, офіційно не працевлаштований, не одружений, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий,-

В С Т А Н О В И В :

Слідчим відділом Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000589 від 16.04.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.186 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в якому ОСОБА_5 повідомлено про підозру.

Умисні протиправні дії ОСОБА_5 кваліфіковані за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, як відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднане з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчинене повторно, в умовах воєнного стану.

Підозра ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України повністю обґрунтована та підтверджується доказами зібраними під час досудового розслідування кримінального провадження.

На думку сторони обвинувачення, відносно підозрюваного має бути застосований запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою, оскільки в сукупності всі зібрані фактичні дані про обставини злочину у кримінальному провадженні, та наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, свідчать про наявність ризиків, які передбачені п.п.1,3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме - переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому він підозрюється.

23 квітня 2024 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчинені злочину, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, а саме у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчиненому повторно, поєднане з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчинене повторно, в умовах воєнного стану.

В порядку ст.208 КПК України підозрюваного затримано не було.

24 квітня 2024 року о 11:05 год. ОСОБА_5 вручено копію клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При розгляді клопотання прокурор з приводу підстав зазначених в ст. 177 ч. 1 КПК України підтвердив вищенаведене та наполягав на задоволенні клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_5 не оспорюючи обґрунтованість підозри та свою провини у вчинені зазначеного кримінального правопорушення, просив застосувати відносно нього більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Вивчивши клопотання та матеріали додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання зокрема, міркування прокурора щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК України, думку підозрюваного, проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання між собою, та в сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням доходжу такого висновку.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.

Прокурором доведено, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 провадиться досудове розслідування, і йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України. Також, висунута підозра обґрунтована доказами, зібраними в порядку передбаченому КПК України.

Враховуючи те, що обґрунтованість підозри підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю вагомих доказів, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений під час судового розгляду, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 щодо кримінального правопорушення, що йому інкримінується.

Також слідчий суддя приймає до уваги правову позицію, викладену в рішенні ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.90 р., відповідно до якого «обгрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Перевіряючи доводи клопотання щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя зобов`язаний: перевірити наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; оцінити наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК; оцінити в сукупності обставини, зазначені законодавцем в ч.1 ст. 178 КПК; виконати всі дії при розгляді клопотання, передбачені ст.193 КПК; встановити доведеність неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів (п.3 ч.1 ст.194 КПК).

З метою забезпечення права особи на свободу та особисту недоторканність, що гарантується ст. 5 ЄКПЛ, доцільно застосовувати (враховувати) правову позицію ЄСПЛ, яка викладена в рішенні ЄСПЛ «Навальний проти Росії (№ 2)» (Navalnuyy v. Russia №2) , № 43734/14, від 09 квітня 2019 року при оцінці пропорційності інкримінованого особі кримінального правопорушення відносно запобіжного заходу про застосування якого просить сторона обвинувачення.

Важливим моментом в контексті оцінки доводів щодо застосування запобіжного заходу є й питання оцінки співвідношення між собою тяжкості інкримінованого особі кримінального правопорушення з оцінкою міцності соціальних зв`язків підозрюваного, про що зазначено в рішенні ЄСПЛ у справі «W. проти Швеи?царіі?» (від 26 січня 1993 року, серія А, № 254-А, пункт 33) - ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового вироку; це слід робити з урахуванням низки інших відповідних фактів, які можуть або підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такии? и?ого незначнии? ступінь, якии? не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У цьому контексті має враховуватися, зокрема, особистість обвинуваченого, и?ого моральні переконання, маи?новии? стан і зв`язки з державою, в якіи? він зазнає судового переслідування, а також контакти підозрюваного.

На виконання вимог ст.ст.177-178 КПК України, враховуючи ймовірну тяжкість покарання у вигляді позбавлення волі підозрюваного ОСОБА_5 у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років, вказана обставина дає підстави вважати, що перебуваючи під загрозою кримінальної відповідальності та розуміючи реальність та невідворотність її настання, підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, таким чином намагаючись уникнути кримінальної відповідальності, що, на думку слідчого судді може переважати над необхідністю підтримання соціальних зв`язків підозрюваного (які хоча не є достатньо міцними, поряд з цим слідчий суддя має надати їм оцінку: підозрюваний офіційно не працевлаштований, раніше судимий за злочини проти власності, за місцем проживання характеризується посередньо), оскільки суворість покарання за кримінальне правопорушення, наслідки та ризик втечі для підозрюваного у цьому випадку можуть бути визнаними підозрюваним як менш небезпечні ніж покарання і процедура виконання покарання.

Викладене підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, переховуватися від органу досудового розслідування або суду.

Підозрюваному ОСОБА_5 відомі дані свідків та потерпілого у даному кримінальному провадженні, в зв`язку з чим, останній може незаконно впливати на останніх з метою зміни ними показів на свою користь, що підтверджує наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України.

Окрім цього дані щодо особи підозрюваного, його поведінки як під час вчинення кримінального правопорушення так і після цього, враховуючи встановленні під час розслідування відомості, які характеризують підозрюваного, а саме притягнення неодноразово в минулому підозрюваного до кримінальної відповідальності за вчинення корисливих злочинів, небажання підозрюваним зупинятися у своїй злочинній діяльності, свідчить про те, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню та вчинити інший злочин, перебуваючи під загрозою кримінальної відповідальності та розуміючи реальність та невідворотність її настання, що підтверджує наявність ризиків, передбачених п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Окремо слідчий суддя враховує, що кримінальне правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_5 вчинено із застосуванням насильства, та під час дії встановленого на території України правового режиму воєнного стану.

Вказані обставини можуть зашкодити вирішенню завдань кримінального судочинства, та перешкоджатимуть ефективному, повному, всебічному та неупередженому розслідуванню за участю підозрюваного.

Відомостей про перебування ОСОБА_5 на обліку у лікарів, зокрема нарколога та психіатра, на час розгляду клопотання слідчому судді не надано.

Приймаючи зазначене рішення, слідчим суддею враховуються також і вимоги, передбачені ч.2 ст. 183 КПК України, згідно з якими запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до особи, яка підозрюється, або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відтак, доходжу висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим не може бути застосованим відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

У відповідності до ч.4 ст.183 КПК України, розмір застави не визначається.

Відповідно до ч. 4 ст. 196 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту дату закінчення її дії у межах строку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно із п. 2 ч. 1 ст. 219 КПК України досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 186, 187, 193-194, 196, 197, 202, 205, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 погодженого з прокурором Павлоградської окружної прокуратури ОСОБА_3 в межах кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000589 від 16.04.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.186 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят днів, обчислюючи строк тримання під вартою з моменту оголошення ухвали - з 14 години 56 хвилин 24 квітня 2024 року.

Строк дії ухвали до 14 години 56 хвилин 22 червня 2024 року.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1