СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кп/759/835/24
ун. № 759/9687/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2024 року м.Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001333 від 22.03.2023 стосовно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Компаніївка Кіровоградської області, громадянина України, українця, з середньою освітою, не працевлаштованого, одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого,

який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

за участю: прокурора ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді суду перебуває вказане кримінальне провадження.

В судовому засідання прокурор подав клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, застосованого до обвинуваченого ОСОБА_3 строком на 60 днів, оскільки ризики, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, які слугували підставою для обрання вказаного запобіжного заходу, продовжують існувати та не зменшились. Застосування більш м`якого запобіжного заходу до обвинуваченого не зможе запобігти встановленим ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Захисник, думку якого підтримав обвинувачений ОСОБА_3 , проти клопотання прокурора заперечив, з огляду на те, що ризики, заявлені прокурором є недоведеними, окрім того прокурором необґрунтовано застосування до його підзахисного найсуворішого запобіжного заходу, просив у задоволенні клопотання прокурора відмовити та застосувати до обвинуваченого більш м`який запобіжний захід, а саме у виді домашнього арешту в нічний час доби. Окремо звернув увагу суду на непомірний розмір застави, яка була визначена попередньо судом як альтернативний запобіжний захід.

Вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Ухвалою суду від 29.04.2024 обвинуваченому ОСОБА_3 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Київський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 27 червня 2024 року включно та визначено, як альтернативний запобіжний захід, заставу у межах 40 (сорока) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 121 120 грн.

Завершити судовий розгляд до закінчення строку дії запобіжного заходу неможливо, судове провадження перебуває на стадії дослідження доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини «Тейс проти Румунії», автоматичне продовження строків тримання під вартою суперечить Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому при вирішенні питання про продовження обвинуваченому строку тримання під вартою суд виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України.

При обранні обвинуваченому ОСОБА_3 та при продовженні запобіжного заходу у вигляді триманні під вартою були встановлені наступні ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України: ризик того, що обвинувачений може переховуватись від суду, а також ризик того, що обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення.

При цьому судом враховано, що ОСОБА_3 інкримінується вчинення злочину, який відноситься до категорії тяжкого та передбачає покарання на строк від семи до десяти років позбавлення волі, відомості щодо особи обвинуваченого, який одружений, утриманців не має, не працевлаштований, має місце реєстрації та проживання у м. Києві, в силу ст. 89 КК України раніше не судимий. Також суд враховує стан здоров`я обвинуваченого та його вік.

Враховуючи дані про особу обвинуваченого, тяжкість покарання, що йому загрожує в разі визнання його винним, інші обставини кримінального провадження, суд дійшов висновку, що на даній стадії кримінального провадження ризики здійснення обвинуваченим дій, передбачених п.п.1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які були підставою для застосування відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зменшились та виправдовують подальше тримання обвинуваченого під вартою.

Судом досліджувалось питання про можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу відносно ОСОБА_3 , однак суд не знайшов підстав для цього, та вважає, що на даній стадії процесу, жоден із більш м`яких запобіжних заходів, окрім тримання під вартою, не може запобігти встановленим ризикам.

На думку суду в даному випадку інтереси суспільства превалюють над правами обвинуваченого щодо його особистої свободи та недоторканості, гарантованих ст. 29 Конституції України.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку про необхідність продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Водночас, з огляду на обставини кримінального правопорушення, відомості про особу обвинуваченого, його вік та майновий стан, а також беручи до уваги строк перебування обвинуваченого під вартою, суд вважає за доцільне визначити розмір застави у межах 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 90 840 (дев`яносто тисяч вісімсот сорок) грн., в якості альтернативного запобіжного заходу, який вважає співмірним з наявними в кримінальному провадженні ризиками та покладає на обвинуваченого обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 27, 177, 182,183, 194, 331 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Київський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 08 серпня 2024 року включно.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_3 заставу у межах 30 (тридцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 90 840 (дев`яносто тисяч вісімсот сорок) грн.. 00 коп., яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Святошинського районного суду м. Києва, після внесення якої ОСОБА_3 підлягає звільненню з-під варти в порядку, передбаченому ч. 4 ст. 202 КПК України.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 у разі внесення застави строком на два місяці з моменту внесення застави наступні обов`язки: прибувати до суду за викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії цієї ухвали.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_3 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_3 , що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Строк дії ухвали визначити до 08 серпня 2024 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Суддя ОСОБА_1