Справа № 147/1319/23
Провадження № 1-кп/147/108/23
УХВАЛА

17 жовтня 2023 року смт Тростянець

Тростянецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

із секретарем ОСОБА_2 ,

з участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

захисника обвинувачених, адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №1 в приміщенні Тростянецького районного суду Вінницької області матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000105 від 17.07.2023, про обвинувачення ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України,

в с т а н о в и в:

22 вересня 2023 року до Тростянецького районного суду Вінницької області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000105 від 17.07.2023, про обвинувачення ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України.

Ухвалою судді від 22.09.2023 року кримінальне провадження щодо ОСОБА_4 та ОСОБА_5 призначено до розгляду у підготовчому судовому засіданні.

09.10.2023 призначено судовий розгляд у даному кримінальному провадженні.

В судовому засіданні прокурор подав клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 дії покладених обов`язків, в порядку ч.7 ст.194 КПК України, терміном на 2 місяці, оскільки ризики, передбачені ст.177 КПК України, не зменшилися та продовжують існувати й на даний час.

Захисник обвинуваченого при вирішенні клопотання прокурора, поклався на розсуд суду. Також зазначив, що його підзахисний не порушує обов`язки, покладені на нього судом.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника.

Суд, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши надані матеріали, дійшов наступного висновку.

Відповідно до частин 1, 2 статті 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, серед іншого, переховуватися від суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, із зазначених положень слідує, що запобіжні заходи є заходами превентивного характеру, що застосовуються з метою запобігання протиправній поведінці обвинуваченого і забезпечення кримінального провадження. Превентивний характер цих заходів чітко проявляється в цілях їх застосування, якими є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити дії, які ст.177 КПК України віднесено до ризиків у кримінальному провадженні.

Ризиками у кримінальному провадженні є наявність відомостей, які свідчать про можливість виникнення у майбутньому проявів протиправної поведінки обвинуваченого.

Встановлено, що ухвалою слідчого судді Тростянецького районного суду Вінницької області від 21.08.2023 застосовано до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання. Покладено на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КК України: 1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду; 2) не відлучатися із населеного пункту за місцем свого проживання, а саме: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та/або роботи.

Вказані обов`язки покладено на підозрюваного до 20.10.2023 включно.

Також, роз`яснено ОСОБА_4 , що у разі невиконання покладених на нього судом обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Відповідно до п.9 листа ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справ від 04.04.2013 № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України», виключно (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладеним на нього процесуальних обов`язків.

Суд вважає встановленим продовження існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме можливість запобігання спробам обинуваченого: переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на потерпілого та свідків, іншого обвинуваченого у кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення .

Так, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Суворість покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторного вчинення злочинів («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення за ч.4 ст.185 КК України, яке відповідно до ст.12 КК України, є тяжким злочином, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. Окрім того, обвинувачується у вчиненні злочину під час іспитового строку. А отже, очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначена обставина на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності сама по собі може бути мотивом та підставою для обвинуваченого переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.

При встановленні наявності ризику незаконного впливу на свідків, суд враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч.4 ст. 95 КПК).

Тобто ризик впливу на свідків та потерпілих існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Таким чином, оцінюючи сукупність обставин: обставини вчинення кримінальних правопорушень, які інкримінується обвинуваченому, даних про його особу, наявності суспільного інтерес, який полягає у необхідності захисту високих стандартів охорони прав як інтересів суспільства, враховуючи продовження існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, суд вважає доведеним стороною обвинувачення обставин, які виправдовують подальше продовження дії запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання ОСОБА_4 , залишивши обсяг обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, який був визначений ухвалою слідчого судді Тростянецького районного суду Вінницької області від 21.08.2023 у справі №147/927/23.

За таких обставин клопотання прокурора підлягає до задоволення.

На даному етапі судового провадження такий запобіжний захід забезпечить високі стандарти не лише права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, які незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Керуючись ст. ст.176-178, 79, 194, 331 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дію запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання строком на 60 (шістдесят) діб, тобто до 16.12.2023 включно, залишивши обсяг обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, який був визначений ухвалою слідчого судді Тростянецького районного суду Вінницької області від 21.08.2023 у справі №147/927/23, а саме:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;

2) не відлучатися із населеного пункту за місцем свого проживання, а саме: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та/або роботи.

Роз`яснити обвинуваченому, що в разі невиконання обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

В судовому засіданні оголосити перерву до 13-30 год 08.11.2023.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику та прокурору.

Контроль за виконанням ухвали покласти на групу прокурорів у даному кримінальному провадженні.

Ухвалу може бути оскаржено протягом семи днів з дня її оголошення до Вінницького апеляційного суду через Тростянецький районний суд Вінницької області згідно з Рішенням Конституційного Суду № 4-р/2019 від 13.06.2019.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 18.10.2023 о 12-45 год.

Суддя ОСОБА_1