Провадження №: 1-кс/755/3480/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"26" жовтня 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого слідчого відділу Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Хмельницької області, м. Старокостянтинів, громадянина України, українця, не одруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, в кримінальному проводженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003659 від 24 жовтня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,

в с т а н о в и в :

Старший слідчий СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді із зазначеним клопотанням.

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що ОСОБА_5 у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 14 год. 35 хв., 24 жовтня 2023 року та в невстановленому досудовим розслідуванням місці, умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, діючи у порушення п. 8.8 Положення про дозвільну систему, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №576 від 12.10.1992 року, постанови Верховної Ради України «Про право власності на окремі види майна» № 2471-XII від 17.06.1992 року, Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної і холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи, аналогічними за властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та зазначених патронів, а також боєприпасів до зброї, або вибухових матеріалів, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України № 662 від 21.08.1998 року, придбав корпус гранати РГО з запалом типу УДЗ, які почав зберігати та носити без передбаченого законом дозволу.

В подальшому ОСОБА_5 реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне придбання, носіння та зберігання вибухових пристроїв, бойових припасів, почав зберігати при собі корпус гранати РГО з запалом типу УДЗ, а саме у кишені власної сумки, без передбаченого законом дозволу.

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, направлений на незаконне носіння та зберігання вибухового пристрою та бойових припасів, без передбаченого законом дозволу ОСОБА_5 , утримуючи корпус гранати РГО з запалом типу УДЗ у власній кишені сумки, направився до вулиці Сулеймана Стальського, 24 в м. Києві, чим вчинив кримінальне правопорушення, яке виразилось у незаконному носінні та зберіганні бойових припасів та вибухових пристроїв без передбаченого законом дозволу.

24 жовтня 2023 року, приблизно о 14 год. 35 хв., ОСОБА_5 маючи при собі корпус гранати РГО з запалом типу УДЗ, без передбаченого законом дозволу, перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Сулеймана Стальського, 24 був затриманий працівниками поліції.

У подальшому, 24 жовтня 2023 року, слідчим СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, під час проведення огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. Сулеймана Стальського, 24, за участю ОСОБА_5 , в присутності двох понятих, було вилучено предмет схожий на корпус гранати типу РГО та предмет схожий на запал типу УДЗ, що відноситься до вибухового пристрою та бойових припасів.

Згідно довідки про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів від 24.10.2023 року, корпус гранати типу РГО та запал типу УДЗ, вилучені під час огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. Сулеймана Стальського 24, відносяться до 2 категорії вибухонебезпечності (небезпечний).

24 жовтня 2023 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

25 жовтня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному проваджені доказами, а саме: протоколом затримання ОСОБА_5 , в порядку ст. 208 КПК України, протоколом огляду місця події від 25.10.2023 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , рапортом працівників поліції, іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою до застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до семи років, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину проти громадської безпеки, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до семи років.

Крім того, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5, ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам, а саме переховуватись від органу досудового розслідування та суду, усвідомлюючи про неминучість покарання за вчинений ним тяжкий злочини, за який законом передбачене покарання у вигляді позбавленням волі на строк від трьох до семи років, що може бути сприйняте ОСОБА_5 більш небезпечним ніж переховування від органів досудового розслідування та суду. Може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, оскільки підозрюваний шляхом підмовляння, підкупу, погроз може схиляти їх до дачі неправдивих показань. Вагомою частиною доказової бази у вказаному кримінальному провадженні являються показання свідків, місце мешкання та роботи яких останньому відомі, що суттєво збільшує вищевказаний ризик. Вчинити інший злочин, оскільки підозрюваний може бути причетний до вчинення інших злочинів.

Враховуючи всі ризики в їх сукупності та взаємозв`язку, запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, у подальшому може вплинути на хід досудового розслідування та судового розгляду кримінального провадження та не забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Неможливість застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді особистого зобов`язання пов`язана з тим, що ОСОБА_5 , не будучи позбавленим можливості вільного пересування та вибору місця проживання, може вчиняти злочини або спробувати переховуватися від органів досудового розслідування та суду і поза межами міста Старокостянтинів Хмельницької області. Згідно п. 2 ст. 179 КПК України - однією з ознак виконання особистого зобов`язання є те, що підозрюваний зобов`язується не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Неможливість застосування запобіжного заходу до ОСОБА_5 у вигляді особистої поруки пов`язана з тим, що до органу досудового розслідування та суду не було звернення із письмовим зобов`язанням про те, що особа поручається за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, відповідно до ст. 194 КПК України, і зобов`язується за необхідністю доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу.

Неможливість застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді застави, пов`язана з тим, що у підозрюваного відсутній постійний заробіток.

Неможливість застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді домашнього арешту пов`язана з тим, що він не працює, забезпечує свої життєві потреби внаслідок злочинної діяльності та перебуваючи на свободі може впливати на свідків, які ще не допитані у суді. Крім цього, встановлено, що підозрюваний фактично проживає не за адресою фактичного проживання, а тому у органу досудового розслідування на даний час відсутні об`єктивні переконання у тому, що підозрюваний буде належним чином виконувати обов`язки покладені на нього рішенням суду.

Єдиним запобіжним заходом, який здатен забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_5 , покладених на нього обов`язків та унеможливить реалізацію вищевикладених ризиків є запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити, враховуючи те, що існують ризики, а саме: підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, може незаконно впливати на свідків, та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - захисник ОСОБА_4 заперечував щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , оскільки ризики передбачені ст. 177 КПК України, які наведені прокурором не обґрунтовані, зокрема, зазначив, що підозрюваний ОСОБА_5 є військовослужбовцем, пристрій який був вилучений у останнього не був зібраний та готовим для використання, просив застосувати до підозрювано ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний ОСОБА_5 пояснив, що є військовослужбовцем, був пораненим, в м. Києві перебував на реабілітації. В день затримання, направився до командира, ніс із собою дві різні частини одного учбового набою. Коли до нього підійшли працівники поліції, він пояснював що це учбовий корпус гранати, проте його затримали, вилучили мобільний телефон, він просив щоб йому надали можливість зателефонувати командиру та побратимам, проте, йому було відмовлено. Просив не застосовувати відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки йому потрібно повертатися до військової частини.

Слідчий суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов такого висновку.

За вказаним фактом 24 жовтня 2023 року внесене відомості про вчинення злочину внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно реєстраційний номер № 000359.

До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписки підозрюваного щодо вручення йому копії клопотання, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.

Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.

У судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, наявними у справі доказами, зокрема: рапортом працівника поліції, протоколом огляду місця події від 24.10.2023 року, протоколом допиту підозрюваного від 24.10.2023 року, протоколом обшуку особи від 24.10.2023 року, протоколом допиту свідка від 24.10.2023 року, постановою про призначення вибухо-технічної експертизи від 24.10.2023 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Наявність же будь-яких обставин, що є суперечливими, або свідчать про наявність даних, які підлягають перевірці, і є завданням органу досудового розслідування під час розслідування справи з метою підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання, що повинно підтвердити або спростувати підозру.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, майновий стан підозрюваного, його вік, міцність його соціальних зв`язків.

Також при розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує правову позицію, викладену в рішенні ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України» (Kharcnenko v. Ukraine) №40107/02, щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (п.80).

Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до ст. 176 КПК України визначає, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя критично ставиться до обґрунтувань прокурором ризиків передбачених ст. 177 КПК України, а саме можливість незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні та можливості вчинення інших кримінальних правопорушень, оскільки слідчим у клопотанні дані ризики зазначено лише формально та жодним чином не обґрунтовані.

Слідчий суддя, заслухавши думку учасників судового провадження, вивчивши матеріали, враховуючи конкретні обставини справи та особу підозрюваного, який раніше не судимий, приходить до висновку, що клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою не підлягає задоволенню.

Слідчий суддя, вважає за можливе застосувати більш м`який запобіжний захід підозрюваному ОСОБА_5 у виді особистого зобов`язання з покладенням на останнього обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, який у повній мірі забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного терміном на 2 місяці.

Керуючись, ст. ст. 176-179, 184, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання старшого слідчого слідчого відділу Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 з-під варти в залі суду, негайно.

Зобов`язати ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого, прокурора, та, у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора та суду, за першою вимогою;

-не відлучатися з Хмельницької області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання.

Вказані обов`язки покласти на ОСОБА_5 на два місяці - до 24 грудня 2023 року.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 .

Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає, однак заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя: