Провадження №1-кп/522/6944/23
УХВАЛА

03 листопада 2023 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №2 Одеського РУП №1 ГУНП в Одеські області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Казанка Миколаївської області, українця, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, неодруженого, з середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий:

- 22.07.2015 Казанковським районним судом Миколаївської області за ч.1 ст. 185 КК України до покарання у вигляді громадських робіт строком 80 годин;

- 17.05.2022 Приморським районним судом міста Одеси за ч.3 ст.185 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 3 роки, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбуття покарання з іспитовим строком на 1 рік,

підозрюваного у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000767 від 01.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

Органами досудового розслідування ОСОБА_5 ,ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000767 від 01.06.2023, за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

До Приморського районного суду м. Одеси звернувся слідчий СВ ВП №2 Одеського РУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 з клопотанням, погодженим прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_7 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного в рамках кримінального провадження № 0000767 від 01.06.2023, за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_5 , достовірно знаючи про те, що на території України впроваджено воєнний стан відповідно до Указу Президента України та Верховного головнокомандувача ОСОБА_8 від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ (зі змінами, внесеними Указом «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-ІХ, Указом «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 18 квітня 2022 року № 259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-ІХ, Указом «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 17 травня 2022 року № 341/2022, затвердженим Законом України від 22 травня 2022 року № 2263-ІХ, та Указом «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 12 серпня 2022 року № 573/2022, затвердженим Законом України від 15 серпня 2022 року № 2500-ІХ, Указом Президента України від 7 листопада 2022 року № 757/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 16.11.2022 № 2738-ІХ, Указом Президента України №58/2023 від 06.02.2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 07.02.2023 № 8419-ІХ, Указом Президента України № 254/2023 від 01.05.2023, затвердженим Законом України № 3057-IX від 02.05.2023 року, та відповідно до Закону України «Про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за мародерство» № 2117-ІХ від 03.03.2022 року, посилено кримінальну відповідальність за вчинення корисливих злочинів проти власності, вчинив кримінальне правопорушення за наступних обставин.

Так, 25.05.2023 року приблизно о 22 годині 00 хвилин, більш точного часу встановити не виявилося можливим, ОСОБА_5 знаходився біля зупинки громадського транспорту поруч Залізничного вокзалу «Одеса Головна» за адресою: м. Одеса, Привокзальна, 1, де побачив ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка йшла в сторону Старосінного скверу у м. Одесі із сумкою та валізою, в результаті чого у нього виник корисливий умисел, спрямований на таємне заволодіння чужим майном з метою особистого незаконного збагачення.

Реалізуючи свій злочинний намір, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки у вигляді неправомірного заволодіння чужим майном, з корисливих мотивів, діючи повторно, усвідомлюючи таємність своїх дій, ОСОБА_5 обрав об`єктом свого злочинного посягання майно, яке б могло знаходитися в сумці, належній потерпілій ОСОБА_9 .

З метою таємного заволодіння майном, ОСОБА_5 , пройшовши з ОСОБА_9 до Старосінного скверу у м. Одесі, де швидко зорієнтувавшись та впевнившись в тому, що ОСОБА_9 не спостерігає за ним і що його дії залишаться непоміченими для оточуючих, шляхом вільного доступу, діючи повторно, з корисливих мотивів, таємно викрав майно, яке знаходилося у сумці, належній потерпілій ОСОБА_9 , а саме: мобільний телефон марки «Iphone» моделі «14 Plus» IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , вартістю 31 860 грн., з сім картою оператора ПрАТ "Київстар" з абонентським номером « НОМЕР_3 », яка матеріальної цінності для потерпілої не становить; павербанк марки «Kamry 20000» модель «mAh K-206», вартістю 520 грн; шкіряний гаманець коричневого кольору копія марки « LOUIS VUITTON MALLETIER PARIS», вартістю 945 грн, в якому знаходилися грошові кошти в розмірі 500 доларів США (відповідно до офіційного курсу НБУ гривні щодо дол. США вартість якого станом на 25.05.2023 року становила 36,56 грн.), що в загальному розмірі становить 18280 грн; 400 євро (відповідно до офіційного курсу НБУ гривні щодо євро, вартість якого станом на 25.05.2023 року становила 39,41 грн.), що в загальному розмірі становить 15764 грн; банківські картки АТ КБ «ПриватБанку» у кількості трьох штук, які матеріальної цінності для потерпілої не становлять, загальною вартістю 67369 грн та разом з викраденим майном ОСОБА_5 покинув місце вчинення кримінального правопорушення, розпорядившись майном на власний розсуд.

У зв`язку з викладеним потерпілій ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , завдано матеріальний збиток на загальну суму 67369 гривень 00 копійок.

Вина ОСОБА_5 у вчиненні даного кримінального правопорушення підтверджується доказами наявними в матеріалах кримінального провадження.

За скоєне ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за кваліфікуючими ознаками - таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене в умовах воєнного часу.

29.08.2023 року слідчим суддею Приморського районного суду м. Одеси постановлено ухвалу, якою задоволено клопотання слідчого СВ ВП №2 Одеського РУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000767 від 01.06.2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

01.11.2023 року о 15 год. 15 хв. ОСОБА_5 було затримано відповідно до ухвали слідчого судді та особисто вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

03.11.2023 року о 03 год. 15 хв. ОСОБА_5 було звільнено.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, за скоєння якого йому у разі визнання винним загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років позбавлення волі, є раніше судимою особою, зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими, у зв`язку з чим, слідчий звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити у повному обсязі, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, здійснювати незаконний вплив на потерпілого у зазначеному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

ОСОБА_5 та його захисник проти задоволення клопотання слідчого заперечували, посилаючись на необґрунтованість ризиків, зазначених у ньому.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного в межах заявленого клопотання, заслухавши учасників судового розгляду, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно з ч. 4 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини

Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, § 219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

З урахуванням конкретних обставин справи та практики ЄСПЛ, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування до клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 докази, в своїй сукупності, на даній стадії досудового розслідування, вказують на обґрунтованість пред`явленої йому підозри у вчиненні вказаного злочину.

Як встановлено в судовому засіданні, є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, незаконно впливати на потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Пред`явлена ОСОБА_5 підозра обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні та долученими до клопотання доказами, а саме: протоколом заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_9 ; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 ; протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками за участю потерпілої ОСОБА_9 ; протоколом огляду предметів; протоколом огляду відеозапису.

Отже, слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, є раніше судимою особою, зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими, та у разі визнання його винним, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, що згідно з п. 5 ч. 4 ст. 183 КПК України, дозволяє обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також уникнення ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, незаконно впливати на потерпілого у цьому кримінальному провадженні, вчинити нові злочини.

Під час досудового слідства встановлено обставини, які слід врахувати при обранні запобіжного заходу, передбачені ст. 178 КПК України, а саме:

- вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину;

- тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні вказаного злочину.

При цьому слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 вже двічі був засуджений за скоєння аналогічних кримінальних правопорушень, не працює, тобто не має засобів для існування, ухиляється від слідства.

За таких обставин, наявні достатні підстави вважати, що обрання менш суворого запобіжного заходу до ОСОБА_5 не запобігатиме наведеним ризикам.

Обставин, передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.

Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу, сприяти якому має й тримання під вартою.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу, сприяти якому має й тримання під вартою.

Слідчий суддя вважає за можливе визначити в даному випадку заставу в розмірі 40 прожиткових мінімумів, тобто у сумі 107360,00 гривень, що відповідає тяжкості кримінального правопорушення. Для запобігання встановленим ризикам у випадку внесення застави доцільним буде покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, які будуть додатковою гарантією його належної поведінки поряд з ризиком втрати грошових коштів, внесених в якості застави, у випадку невиконання покладених на неї процесуальних обов`язків.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації її дій слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 197, 205, 206, 371-372, 395 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП №2 Одеського РУП №1 ГУНП в Одеські області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_7 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеській слідчий ізолятор» строком на 57 (п`ятдесят сім) днів в межах строку досудового розслідування, тобто до 29.12.2023 року включно.

Строк дії запобіжного заходу обчислюється з моменту проголошення ухвали, тобто з 03 листопада 2023 року по 29 грудня 2023 року включно.

Визначити відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави як запобіжного заходу, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 107360,00 (сто сім тисяч триста шістдесят гривень 00 копійок) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; провадження по справі №1-кс/522/6944/23.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора в розумні строки;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

3) не відлучатися з міста Одеси без дозволу слідчого, прокурора або суду;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт, інші документи, що дають право на виїзд/в`їзд з України;

5) утримуватись від спілкування із особами допитаними як свідками в рамках даного кримінального провадження.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали проголошено 03 листопада 2023 року.

Суддя ОСОБА_1