Харківський районний суд Харківської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2024 року

смт Покотилівка Харківської області

Справа № 635/1281/24

Провадження № 1-кс/635/429/2024

Харківський районний суд Харківської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000213 від 26 травня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 КК України про арешт майна,

УСТАНОВИВ:

30 січня 2023 року до Харківського районного суду Харківської області надійшло клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000213 від 26 травня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 КК України про арешт майна.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що у провадженні СВ відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000213 від 26 травня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121КК України.

Зокрема, під час досудового розслідування встановлено, що 25.05.2023 близько 19:00 в смт. Хорошеве, Харківського району та області, були спричинені тілесні ушкодження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В ході допиту свідка ОСОБА_5 було встановлено, що в кінці травня 2023 року він бачив, як біля подвір?я N? 19 по віл. Сторожівській в смт. Хорошеве яке належить ОСОБА_6 , сидів ОСОБА_4 із порізаними руками. Через деякий час до них підійшов ОСОБА_7 та повідомив, що це він порізав косою ОСОБА_4 .

Також, 25.01.2024 в період часу з 12 год. 30 хв. по 12 год. 56 хв., на підставі письмового дозволу ОСОБА_8 , фактичного користувача домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 було проведено огляд місця події, під час якого ОСОБА_8 надав косу з дерев`яною рукояткою.

25 січня 2024 року слідчим СВ ВП №3 ХРУП №1 ГУ НП в Харківській області надану ОСОБА_8 косу з дерев`яною рукояткою визнано речовим доказом та долучено до матеріалів кримінального провадження в якості речового доказу, де, зокрема, визначене місце її зберігання камеру зберігання речових доказів ВП N? 3 ХРУП N? 1 ГУ НП в Харківській області.

На вищезазначене майно просить накласти арешт з метою збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження, для забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність їх використання в ході досудового розслідування в якості доказів, для призначення судових експертиз а також проведення інших слідчих дій.

Прокурор ОСОБА_9 у судове засідання не з`явилась надала заяву про розгляд клопотання за її відсутності.

Власник майна у судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином про дату судового засідання.

Згідно частини 1 статті 172 КПК України неприбуття прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Суд, розглянувши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступних висновків

Згідно статті 3 КПК України, слідчий суддя здійснює судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Клопотання про арешт майна подане з додержанням вимог статті 171 КПК України.

Згідно з частиною 1 статті 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

На підтвердження клопотання надано копії з матеріалів кримінального провадження.

Згідно з пунктом 7 частини 2 статті 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості кримінального провадження(стаття 131 КПК України).

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Пунктом 2 частини 1 статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є, зокрема, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з частиною 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з частиною 2 статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З матеріалів справи вбачається, що в провадженні СВ відділення поліції №3 Харківського РУП №1 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000213 від 26 травня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 КК України.

Згідно протоколу огляду місця події від 25 січня 2024 року слідує, що 25 січня 2024 року було проведено огляд місця події, а саме домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 під час якого було виявлено та вилучено косу з дерев`яною рукояткою.

25 січня 2024 року слідчим СВ ВП № 3 ХРУП № 1 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_10 винесено постанову про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання, якою вказане вилучене майно визнано речовими доказами по даному кримінальному провадженню.

Метою накладання арешту на вищезазначене майно є збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження, для забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність їх використання в ході досудового розслідування в якості доказів, для призначення судових експертиз а також проведення інших слідчих дій.

Підставою для арешту майна є те, що наявні достатні підстави вважати, що вилучене майно є речовими доказами, що зберегли на собі сліди злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

На підставі досліджених в судовому засіданні доказів та наведених у клопотанні доводів, суд дійшов висновку, що необхідність арешту зазначеного в клопотанні майна є обґрунтованою, оскільки дійсно є підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, вищевказане майно має значення для досудового розслідування.

Арешт вказаного майна, тобто обмеження власності (користування, розпорядження та відчуження) здійснюється з урахуванням гарантій національного законодавства, вимог статті 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод та не становить втручання, яке не було б пропорційним до відповідної мети.

Таким чином, враховуючи завдання кримінального провадження, з метою недопущення приведення до зникнення, втрати або пошкодження тимчасово вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, суд приходить до висновку стосовно необхідності накладення арешту на зазначене в клопотанні майно.

На підставі викладеного, керуючись статтями 98, 131-132, 170-173, 175 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000213 від 26 травня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 КК України про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно із забороною відчуження, користування та розпорядження, яке було вилучено 25.01.2024 під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме косу з дерев`яною рукояткою.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня надіслати прокурору Харківської окружної прокуратури Харківської області та власнику майна.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню, оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_11