Провадження № 1-в/643/46/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.01.2024

Суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання представника ОСОБА_2 ОСОБА_3 про скасування арешту майна

ВСТАНОВИВ

Суть питання, що вирішується ухвалою

Представник ОСОБА_2 ОСОБА_3 звернувся до суду клопотанням, в якому просить скасувати арешт та заборону відчуження автомобіля «PEUGEOT», модель 206, категорія: легковий, колір: сірий, рік виробництва: 2006, реєстраційний номер НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 (Автомобіль).

В обґрунтування клопотання зазначено, що арешт Автомобіля накладений у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК. Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 02.12.2019 ОСОБА_4 звільнено від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності. Згідно акту проведення електронного аукціону від 04.04.2023 ОСОБА_2 визнано переможцем за лотом № 505826 щодо реалізації Автомобіля, який належав ОСОБА_4 . Звернення стягнення на майно останньої було вчинено за виконавчим листом № 641/5991/20. Наявність арешту Автомобіля обмежує право ОСОБА_5 вільно розпоряджатись Автомобілем. Ураховуючи наведене та посилаючись на положенням п. 14 ч. 1 ст. 537 КПК, представник ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням.

Застосовне законодавство та релевантна судова практика

Під час виконання вироків суд, визначений частиною другою статті 539 цього Кодексу, має право вирішувати такі питання: інші питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку (п. 14 ч. 1 ст. 537 КПК).

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом (ч. 1 ст. 174 КПК).

Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи (ч. 1 ст. 64-2 КПК).

Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, та отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом (ч. 3 ст. 64-2 КПК).

Представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути: особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником; керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи за довіреністю - у випадку, якщо власником майна, щодо якого здійснюється арешт, є юридична особа (ч. 4 ст. 64-2 КПК).

Повноваження представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: 1) документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні; 2) копією установчих документів юридичної особи - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа; 3) довіреністю - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є працівник юридичної особи, яка є власником майна, щодо якого здійснюється процедура спеціальної конфіскації (ч. 5 ст. 64-2 КПК).

Захисником є адвокат, який здійснює захист підозрюваного, особи, стосовно якої зібрано достатньо доказів для повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, але не повідомлено про підозру у зв`язку з її смертю, обвинуваченого, засудженого, виправданого, особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, а також особи, стосовно якої передбачається розгляд питання про видачу іноземній державі (екстрадицію). Захисником не може бути адвокат, відомості про якого не внесено до Єдиного реєстру адвокатів України або стосовно якого у Єдиному реєстрі адвокатів України містяться відомості про зупинення або припинення права на зайняття адвокатською діяльністю (ст. 45 КПК).

Скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу (п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК).

Суд повертає обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу (п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК).

У випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу (ч. 6 ст. 9 КПК).

Коли нормами кримінально-процесуального закону відповідну ситуацію прямо не передбачено, є необхідним та можливим застосування аналогії права. Зазначена можливість встановлена частиною 6 статті 9 КПК, згідно з якою коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються встановлені частиною першою статті 7 КПК загальні засади кримінального провадження. Однією з таких засад є законність, що включає обов`язок суду, як і інших органів державної влади, неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу та інших актів законодавства (ухвала Великої Палати Верховного Суду від 02.09.2020 у справі № 0306/7567/12).

Позиція суду

З клопотанням про скасування арешту Автомобіля до суду звернувся ОСОБА_3 , який зазначив, що діє в якості представника ОСОБА_2 на підставі довіреності.

До клопотання додано копію довіреності від 06.10.2023, посвідченої приватним нотаріусом Львівського районного нотаріального округу Львівської області ОСОБА_6 06.10.2023, зареєстрованої в реєстрі за № 3957, згідно якої ОСОБА_2 уповноважив ОСОБА_7 бути його представником.

Даних відносно того, що ОСОБА_7 має право бути захисником у кримінальному провадженні, тобто є адвокатом, матеріали клопотання не містять.

Під час дослідження відкритих даних Єдиного реєстру адвокатів України судом встановлено, що відомості відносно ОСОБА_7 у вказаному реєстрі відсутні.

Між тим, як вбачається з вказаних вище положень законодавства України, у кримінальному провадженні представником фізичної особи, щодо майна якої вирішено питання про арешт, може бути виключно адвокат, тобто особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні.

Таким чином, клопотання про скасування арешту майна подано особою, яка не має процесуального права звертатись до суду з вказаним клопотанням в інтересах ОСОБА_2 .

За таких обставин суд приходить до висновку щодо відсутності підстав для розгляду клопотання по суті.

Вирішуючи питання щодо процесуального рішення, яке має бути ухвалено за таких обставин, суд керується таким.

Положеннями КПК не передбачено наслідки подання клопотання про скасування арешту майна особою, яка не може бути представником у кримінальному провадженні та не має повноважень на звернення з вказаним клопотанням до суду.

За таких обставин суд, враховуючи вказані вище висновки щодо застосування норм права Великої Палати Верховного Суду, застосовує аналогію права, а саме положень п. 1 ч. 2 ст. 304, ч. 3 ст. 314 КПК, та повертає клопотання як таке, що не відповідає вимогам чинного законодавства України та подано особою, яка не має права звертатись з клопотанням до суду.

Одночасно суд роз`яснює, що повернення клопотання не перешкоджає повторному зверненню з клопотанням до суду у встановленому законом порядку.

Керуючись ст. 9, 174, 369-372 КПК

УХВАЛИВ

Клопотання представника ОСОБА_2 ОСОБА_3 про скасування арешту майна повернути особі, яка подала клопотання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Московський районний суд міста Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом семи днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу суду було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що ухвала не набрала законної сили.

Суддя ОСОБА_1