Провадження №: 1-кс/336/53/2024
УХВАЛА

Іменем України

15 січня 2024 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ відділу поліції №3 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_3 по кримінальному провадженню № 0002200 від 28.12.2023 року за ст. 289 ч. 2 КК України про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ ВП №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 звернулась до суду з клопотанням по кримінальному провадженню № 0002200 від 28.12.2023 року за ст. 289 ч. 2 КК України про арешт майна, а саме: мобільного телефону Ксіомі Редмі в корпусі синього кольору ІМЕІ НОМЕР_1 , ІМЕІ 2 НОМЕР_2 з сім-картою «Водафон» - НОМЕР_3 , зарядний пристрій білого кольору, картка платників податків № НОМЕР_4 , витяг з реєстру територіальної громади, паспорт громадянина України на анкетні дані ОСОБА_4 , грошові кошти в сумі 400 доларів США та 5010 гривень, які були вилучені під час затримання у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явились. Слідчий направила до суду заяву про розгляд клопотання за її відсутності.

У зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалось, відповідно до положення ст. 107 ч. 4 КПК України.

Так, відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Всупереч вимогам КПК України клопотання не містить відомостей про власника вказаного майна, конкретної мети накладення арешту на майно, не зазначено, яким чином арешт зазначеного майна сприятиме встановленню обставин подій.

У відповідності до КПК України розгляд клопотання про накладення арешту на майно здійснюється за участі власника майна, натомість у клопотанні відсутні відомості, які б дозволили встановити особу та викликати власника майна в судове засідання в установленому порядку.

Крім того, клопотання не засвідчено печаткою прокуратури.

Підсумовуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що клопотання про арешт майна не відповідає вимогам КПК України, не містить визначення конкретної мети накладення арешту на майно, не містить відомостей про власника вказаного майна, відсутнє обґрунтування необхідності арешту майна та не зазначено, яким чином арешт зазначеного майна сприятиме встановленню обставин подій, у зв`язку з чим клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 170-173, 309, 310 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ відділу поліції №3 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_3 по кримінальному провадженню № 0002200 від 28.12.2023 року за ст. 289 ч. 2 КК України про арешт майна залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Апеляційна скарга на ухвали слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1