У Х В А Л А

16 листопада 2023 року м.Мукачево

Слідчий суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю: старшої слідчої СВ ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в м.Мукачево клопотання старшої слідчої СВ ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000699 від 13.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Н.Кленовець Мукачівського району, громадянина України, з середньою освітою, мешканця АДРЕСА_1 , одруженого, пенсіонера, раніше не судимого,

в с т а н о в и в:

До Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання старшої слідчої СВ ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000699 від 13.11.2023 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України. Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, недоцільність обрання щодо підозрюваного запобіжних заходів, передбачених п.п.1-4 ч.1 ст.176 КПК України, у зв`язку з чим старша слідча просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення застави на строк 60 днів.

У судовому засіданні старша слідча та прокурор підтримали заявлене клопотання, посилаючись на доводи, викладені в клопотанні, просили його задовольнити.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання старшої слідчої та просили обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши доводи слідчого, прокурора про необхідність задоволення клопотання, пояснення підозрюваного та його захисника, дослідивши матеріали кримінального провадження, приходжу до наступного висновку.

Досудовим розслідуванням встановлено, що близько 16 год. 20 хв. 13.11.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканець АДРЕСА_1 , перебуваючи за адресою АДРЕСА_1 , усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та настання суспільно-небезпечних наслідків, діючи умисно в ході раптово виниклих неприязних відносин з громадянином ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешканцем АДРЕСА_2 , за допомогою розкладного ножа наніс один проникаючий удар в область правої частини грудей останнього.

Відомості про кримінальне правопорушення 13.11.2023 внесено до ЄРДР за №0000699 (правова кваліфікація ч.1 ст. 121 КК України).

14.11.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні ним кримінального правопорушення підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами: протоколами огляду житлового будинку, прийняття заяви про кримінальне правопорушення, допитом потерпілих, свідків та іншими матеріалами кримінального провадження.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу (частина 1); запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (п.4 частини 2).

Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, міра покарання якого передбачає позбавлення волі, а тому з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; може незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні, які є односельчанами підозрюваного, з метою схилити їх до зміни чи відмови від показань для уникнення кримінальної відповідальності; може вчиняти інші кримінальні правопорушення, пов"язані із посяганням на життя і здоров"я потерпілого та свідків.

Враховуючи той факт, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, вчиненого ним в стані алкогольного сп"яніння, тому обрати відносно останнього запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання є недоцільним.

Осіб, які б поручились за виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків, не встановлено, що унеможливлює обрання відносно останнього запобіжного заходу у вигляді особистої поруки.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту є недоцільним, оскільки за показами доньки та дружини підозрюваного, які з ним проживають в одному будинку, останній характеризується як агресивна та неконтрольована особа, що зможе посягнути на життя та здоров"я інших осіб.

Будь-яких доказів, щодо неможливості перебування підозрюваного під вартою, не надано.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, передбачені ст. 178 КПК України, зокрема вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; відсутність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків та постійного місця роботи; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик повторення протиправної поведінки.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».

Стаття 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважує на тому, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину. Важливим критерієм орієнтуючись на який слід застосовувати вид запобіжного заходу повинна бути санкція за злочин вчинений обвинуваченим, тобто чим більш сувора санкція передбачена за злочин поставлений обвинуваченому в вину тим більш суворий запобіжний захід повинен бути обраний щодо нього.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя встановив, що надані сторонами кримінального провадження докази доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені п.п.1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України і на які вказує прокурор та старша слідча; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, а тому відносно підозрюваного слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

У відповідності до п.1 ч.4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

На підставі викладеного, керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193,194, 196, 197, 199, 202, 205, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

Клопотання старшої слідчої СВ ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканця АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 12 січня 2024 року включно без визначення застави.

На ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1