Справа № 442/8050/23
Провадження № 1-кп/442/430/2023
В И Р О К

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 листопада 2023 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області

в складі:

головуючої судді: ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дрогобичі кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000916 від 14.10.2023 відносно:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, не працюючого, розлученого, військовозобов`язаного, раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_2 , потерпілої ОСОБА_5 ,

в с т а н о в и в :

Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №58/2023 від 06.02.2023, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № № 2915-ІХ від 07.02.2023 року (зі змінами, внесеними Указом від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-ІХ, Указом від 18 квітня 2022 року № 259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-ІХ, Указом від 17 травня 2022 року № 341/2022, затвердженим Законом України від 22 травня 2022 року № 2263-ІХ, Указом від 12 серпня 2022 року № 573/2022, затвердженим Законом України від 15 серпня 2022 року № 2500-ІХ, та Указом від 7 листопада 2022 року № 757/2022, затвердженим Законом України від 16 листопада 2022 року № 2738-ІХ, Указом від 6 лютого 2023 року № 58/2023, затвердженим Законом України від 7 лютого 2023 року № 2915-ІХ, та Указом від 1 травня 2023 року № 254/2023, затвердженим Законом України від 2 травня 2023 року № 3057-1Х), продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб.

Судом визнано доведеним, що 03 жовтня 2023 року, приблизно о 12 год 30 хв ОСОБА_2 , знаходячись у квартирі АДРЕСА_2 , в якій проживає разом із своєю мамою ОСОБА_5 , вирішив таємно викрасти майно останньої з даного помешкання.

Реалізовуючи свій протиправний намір, ОСОБА_2 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх злочинних дій, які посягають на чужу власність, передбачаючи їх наслідки у вигляді спричинення майнової шкоди власнику майна і бажаючи їх настання, діючи в умовах воєнного стану, з прямим умислом та корисливим мотивом, спрямованим на незаконне збагачення за рахунок чужого майна, переконавшись в тому, що його дії не будуть помічені ОСОБА_5 , яка була відсутня у квартирі, з вітальної кімнати умисно, шляхом вільного доступу, таємно викрав майно останньої, а саме плазмовий телевізор марки «Lg», моделі 32LF-510B - ZВ, серійний № 601МАХSA1874, вартістю 2660 гривень, який заклав до Дрогобицького ломбардного відділення ПТ «Ломбард «Фінанс», що на вулиці П.Орлика, 14 в місті Дрогобичі Львівської області, тим самим привласнив викрадене чуже майно та розпорядився ним на власний розсуд, чим заподіяв потерпілій ОСОБА_5 матеріальну шкоду на вказану суму.

Обвинувачений ОСОБА_6 свою винуватість у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення визнав повністю. Суду пояснив, що проживає разом з мамою в квартирі АДРЕСА_2 . 03.10.2023, коли мами вдома не було, викрав з квартири належним матері телевізор, який відніс у ломбард.виручені кошти витратив на власні потреби.

У вчиненому щиросердечно розкаюється, просить суворо не карати.

Крім повного визнання своєї винності обвинуваченим ОСОБА_2 , його винуватість у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення доведена зібраними органом досудового розслідування матеріалами кримінального провадження, які учасники судового провадження не оспорювали та вважали їх дослідження в судовому засіданні недоцільним. Судом встановлено, що вони правильно розуміють зміст цих обставин, сумніви у добровільності та істинності їх позицій відсутні.

Заслухавши думку учасників судового провадження, роз`яснивши їм зміст ч. 3 ст. 349 КПК України про те, що в такому випадку вони будуть позбавлені права оспорювати ці обставини в апеляційному порядку, суд визнає недоцільним дослідження доказів щодо цих обставин і визнає фактичні обставини доведеними.

При таких обставинах суд вважає, що дії ОСОБА_2 вірно кваліфіковано за ч. 4 ст. 185 КК України, оскільки він таємно викрав чуже майно (крадіжка), в умовах воєнного стану.

При призначенні покарання обвинуваченому суду слід суворо дотримуватись принципів законності, справедливості, обґрунтованості та індивідуалізації покарання, маючи на увазі, що покарання засудженого є його виправлення, перевиховання та соціальна реабілітація, запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень.

Поняття судової дискреції (судового розсуду) у кримінальному судочинстві охоплює повноваження суду (права та обов`язки), надані йому державою, обирати між альтернативами, кожна з яких є законною, інтелектуально-вольову владну діяльність суду з вирішення у визначених законом випадках спірних правових питань, виходячи із цілей та принципів права, загальних засад судочинства, конкретних обставин справи, даних про особу винного, справедливості й достатності обраного покарання тощо.

Дискреційні повноваження суду визнаються і Європейським судом з прав людини (зокрема справа «Довженко проти України»), який у своїх рішеннях зазначає лише про необхідність визначення законності, обсягу, способів і меж застосування свободи оцінювання представниками судових органів, виходячи із відповідності таких повноважень суду принципу верховенства права. Це забезпечується, зокрема, відповідним обґрунтуванням обраного рішення в процесуальному документі суду тощо.

Загальні засади призначення покарання (стаття 65 КК) наділяють суд правом вибору однієї із форм реалізації кримінальної відповідальності - призначити покарання або звільнити від покарання чи від його відбування, завданням якої є виправлення та попередження нових кримінальних правопорушень. Ця функція за своєю правовою природою є дискреційною, оскільки потребує врахування та оцінки конкретних обставин справи, ступеня тяжкості вчиненого злочину, особи винного, обставин, що впливають на покарання.

При цьому, обставиною, яка пом`якшує покарання відповідно до ст. 66 КК України, є активне сприяння розкриттю злочину.

Доводи обвинуваченого під час його допиту та в судових дебатах про те, що він щиро розкаюється у вчиненому та жалкує не знайшли підтвердження в ході судового розгляду, оскільки як зазначає потерпіла, її син і надалі продовжує викрадати з квартири речі, грошові кошти, вживає наркотичні засоби. В поліцію з цього приводу не зверталась бо знала, що є порушене кримінальне провадження за даним фактом. Телевізор вона викупила з ломбарду сама, а не її син.

При цьому суд враховує, що щире каяття це не формальна вказівка на визнання свої вини, а відповідне ставлення до скоєного, яке передбачає належну критичну оцінку винним своєї протиправної поведінки, її осуд та бажання залагодити провину, що має підтверджуватися конкретними діями, спрямованими на виправлення зумовленої кримінальним правопорушенням ситуації. Факт щирого каяття особи у вчиненні злочину повинен знайти своє відображення у матеріалах кримінального провадження. На цьому наголосив Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у справі № 199/6365/19.

Обставин, які обтяжують покарання відповідно до ст. 67 КК України, - не встановлено.

При обранні виду і розміру покарання обвинуваченому ОСОБА_2 суд враховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особу винного, який визнав себе винним повністю, активно сприяв розкриттю кримінального правопорушення.

Враховуючи вищенаведене, особу винного, думку сторони обвинувачення, які вважають, що виправлення ОСОБА_7 можливе лише в місцях позбавлення волі, суд вважає, що виправлення і перевиховання ОСОБА_2 можливе при застосуванні покарання у виді позбавлення волі, яке є необхідне й достатнє для його виправлення та попередження нових кримінальних правопорушень.

Запобіжний захід ОСОБА_2 особисте зобов`язання до набрання вироком законної сили залишити без змін.

З речовими доказами необхідно поступити у відповідності до вимог ст. 100 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 КПК України арешт, накладений на майно, згідно ухвали слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області підлягає скасуванню.

Цивільній позов у кримінальному провадженні не заявлено. Процесуальні витрати відсутні.

Керуючись ст. ст. 368-371, 373, 374 КПК України, суд

у х в а л и в :

ОСОБА_2 визнати винуватим у пред`явленому обвинуваченні за ч. 4 ст. 185 КК України та обрати йому покарання п`ять років позбавлення волі.

Запобіжний захід ОСОБА_2 особисте зобов`язання до набрання вироком законної сили залишити без змін, а відбуття покарання рахувати з часу затримання.

Речові докази плазмовий телевізор марки «LG», моделі 32LF510B, серійний №601MAXSA1874, чорного кольору із пультом до нього та блоком живлення, повернуто потерпілій ОСОБА_8 .

Скасувати заходи по забезпеченню кримінального провадження, а саме арешт майна, які вжито на підставі ухвали слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 19.10.2023.

Вирок може бути оскаржений до Львівського апеляційного суду через Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області протягом 30 днів з дня його проголошення з підстав, передбачених ст. 394 КПК України.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні вироку - після постановлення ухвали апеляційним судом.

Засудженому та прокурору копію вироку вручити негайно після його проголошення.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку.

Вирок виготовлено в нарадчій кімнаті.

Суддя ОСОБА_1