Справа № 456/1236/19
Провадження № 1-кп/456/20/2024
УХВАЛА

26 січня 2024 року місто Стрий

Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря: ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання захисника ОСОБА_3 від 04.10.2023 про призначення судової почеркознавчої експертизи в кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_4 в скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст. 286 КК України,

за участю сторін та інших учасників кримінального провадження:

прокурора: ОСОБА_5 ,

захисників: ОСОБА_3 , ОСОБА_6 ,

в присутності обвинуваченого: ОСОБА_4 ,

потерпілого: ОСОБА_7 ,

представників потерпілих: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , -

встановив:

В провадженні суду знаходиться кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст. 286 КК України

Захисником обвинуваченого ОСОБА_3 подано клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи.

В обґрунтування клопотання захисник покликається на те, що на розгляді Стрийського міськрайонного суду Львівської області в складі головуючого судді ОСОБА_1 , перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 , внесеному до ЄРДР за №0000543 від 05.10.2018 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.

В даному кримінальному провадженні, відповідно до договору про надання правової допомоги, ним здійснюється захист обвинуваченого ОСОБА_4 .

Відповідно до обвинувального акту ОСОБА_4 , обвинувачується у тому, що він 05 жовтня 2018 року біля 02 год.00 хв. керуючи автомобілем марки «SKODA Octavia» реєстраційний номер НОМЕР_1 та рухаючись ним по вул. Львівській в м. Стрию Львівської області, не справився з керуванням, що призвело до заносу ТЗ та подальшого виїзду за межі проїзної частини дороги та наїзду на перешкоду.

Внаслідок даної ДТП пасажири даного автомобіля ОСОБА_10 , та ОСОБА_11 , отримали тілесні ушкодження від яких померли в медичному закладі, гр-н. ОСОБА_12 , отримав тілесні ушкодження.

Згідно ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно з приписами ст. 23 КПК України суд досліджує докази безпосередньо. Не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, речах і документах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду.

Слід зазначити, що доказами у кримінальному провадженні згідно ст. 84 КПК є фактичні дані, отримані у передбаченому КПК порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Згідно з вимогами ст. 86 КПК України, доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом.

В кримінальному провадженні, відповідно до вимог ст.ст. 85, 86, 87, 89 КПК України, кожен доказ і оцінюється з позиції його належності та допустимості.

Прокурором в якості доказу наявності повноважень прокурора в даному кримінальному провадженні було надано до суду постанову про визначення групи прокурорів у кримінальному провадженні від 05 жовтня 2018 року зі змісту якої вбачається, що старшим групи прокурорів, а зокрема процесуальним керівником в кримінальному провадженні №0000543 визначено прокурора ОСОБА_13 .

Підписантом даної постанови як убачається з її змісту є виконувач обов`язків прокуратури області старший радник юстиції ОСОБА_14 .

На обґрунтовані переконання сторони захисту підпис в даній постанові від імені ОСОБА_15 виконаний не ОСОБА_16 , а іншою особою, що вбачається зокрема із зразків підписів останнього в процесуальних документах, які є в розпорядженні сторони захисту та долучаються до матеріалів справи.

Тобто в даному сторона захисту обґрунтовано стверджує, що при складенні вказаного офіційного документу, який подано прокурором на доведення наявності процесуальних повноважень прокурора, - мало місце підроблення підпису від імені виконувача обов`язків прокурора області старшого радника юстиції ОСОБА_15 іншими особами.

Наведене свідчить про те, що в сторони захисту виник обґрунтований сумнів у достовірності вказаного документу оскільки дані підписи різні за зовнішнім виглядом та транскрипцією виконання.

Слід відмітити, що при виконанні окремих фрагментів підпису від імені ОСОБА_17 , в постанові від 05 жовтня 2018 року проглядається звивистість рухів, необґрунтовані зупинки пишучого приладу, що може свідчити про намагання невстановленої на даний час особи шляхом наслідування виконати підпис від імені ОСОБА_15 на бланку даного документа.

10 грудня 2021 року стороною захисту в судовому засіданні було подано клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи підпису який виконаний від імені ОСОБА_18

в постанові про призначення групи прокурорів в кримінальному провадженні від 05 жовтня 2018 року.

В задоволенні клопотання сторони захисту про призначення судової почеркознавчої експертизи було відмовлено з підстав, що захисником не надано суду об`єктів дослідження, не надано умовно вільних зразків підписів ОСОБА_17 , окрім цього як зазначив суд сторона захисту має право самостійно звернутися в правоохоронні органи про вчинення кримінального правопорушення та в рамках такого розслідування призначити почеркознавчу експертизу.

Сторона захисту не погоджується із такою позицією суду, оскільки вона суперечить загальним засадам кримінального провадження, а зокрема таким як верховенство права, законність, рівність перед законом і судом, презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів у доведені перед судом їх переконливості.

Суд зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. А отже, на переконання сторони захисту відмова судом у задоволенні клопотання сторони захисту з наведених вище підстав порушує право на захист та справедливий суд.

Так зокрема слід зазначити, що об`єкт дослідження, а зокрема оригінал постанови про визначення групи прокурорів в кримінальному провадженні від 05.10. 2018 року за підписом від імені ОСОБА_15 перебуває в розпорядженні суду, а не сторони захисту, не наділена сторона захисту і повноваженнями відбирати вільні та умовні вільні взірці підписів ОСОБА_17 , оскільки такими повноваженнями наділений суд в рамках розгляду даного кримінального провадження та правоохоронні органи під час розслідування кримінального провадження.

Не можуть бути переконливими рекомендації стороні захисту про звернення до правоохоронних органів із заявою про кримінальне правопорушення і в рамках даного кримінального правопорушення проведення експертизи, оскільки оригінал документа, а зокрема об`єкт дослідження перебуває в розпорядженні суду.

А отже клопотання сторони захисту про проведення даної почеркознавчої експертизи в суді є цілком законним та обґрунтованим.

Прокурором та потерпілою стороною жодним чином не спростовано обґрунтовані сумніви сторони захисту про те що постанова про визначення групи прокурорів у кримінальному провадженні від 05.10.2018 року яка підписана від імені ОСОБА_15 , підписана не ОСОБА_19 а іншою особою.

Слід зазначити, чинний КПК у ст. 110 передбачає, що процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду. Рішення слідчого, прокурора приймається у формі постанови.

Виконання вимог кримінального процесуального закону забезпечуються дотриманням кримінальної процесуальної форми, тобто пов`язана із дотриманням гарантій прав і свобод учасників кримінального провадження щодо будь-яких дій та рішень владних суб`єктів кримінального провадження, зокрема: щодо гарантій оскарження та можливості перевірки законності таких рішень, перевірки безсторонності та об`єктивності владних суб`єктів.

У свою чергу постанова керівника відповідного органу прокуратури про призначення (визначення) прокурора або групи прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, має відповідати вимогам ст. 110 КПК, у тому числі, постанова слідчого, дізнавача, прокурора виготовляється на офіційному бланку та підписується службовою особою, яка прийняла відповідне процесуальне рішення.

Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду в Справі № 754/7061/15 Провадження № 51-4584 кмо 18, від 22 лютого 2021 року дійшла висновку, що за змістом статей 36, 37, 110 КПК рішення про призначення (визначення) прокурора, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, та у разі необхідності групи прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, обов`язково повинно прийматись у формі постанови, яка має міститись у матеріалах досудового розслідування для підтвердження факту наявності повноважень. Така постанова має відповідати передбаченим КПК вимогам до процесуального рішення в формі постанови, у том числі, бути підписаною службовою особою, яка її прийняла

Недопустимими є докази, отримані внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також будь-які інші докази, здобуті завдяки інформації, отриманій внаслідок істотного порушення прав та свобод людини (ч. 1 ст. 87 КПК).

У випадку здійснення прокурором, який не визначений керівником органу прокуратури як такий, що здійснюватиме процесуальне керівництво у конкретному кримінальному провадженні, дій, передбачених ст. 36 КПК, то вони здійснюються неналежним суб`єктом. Виходячи з наведеного, як зазначила в свої постанові від 22.02.2021 року Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду, відсутність постанови про призначення (визначення) прокурора, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, та у разі необхідності групи прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні в матеріалах досудового розслідування або її не підписання керівником відповідного органу прокуратури обумовлює недопустимість доказів, зібраних під час досудового розслідування, як таких, що зібрані під наглядом і процесуальним керівництвом прокурора (прокурорів), який не мав на те законних повноважень.

Для проведення експертизи просить викликати в судове засідання ОСОБА_17 та відібрати в останнього вільні зразки підпису та почерку за період 2018 року

В судовому засіданні захисник підтримав подане клопотання та доповнив, що у випадку встановлення фальсифікації підпису, виконаного від імені ОСОБА_17 на вказаному документі, це свідчитиме безумовно про те, що такий є підроблений, а відтак виконаний не ОСОБА_16 а іншою особою, що в свою чергу свідчить про недопустимість доказів в даному кримінальному провадженні.

На підставі наведенного, просить клопотання задоволити та призначити в даному кримінальному провадженні судову почеркознавчу експертизу та на вирішення експертів поставити питання - Чи підпис від імені «виконувача прокурора області» ОСОБА_17 в постанові про визначення групи прокурорів у кримінальному провадженні від 05.10.2018 року виконаний ОСОБА_16 , чи іншою особою?

Захисник ОСОБА_6 підтримала подане клопотання та вказала, що ніхто не має доводити свою невинуватість, а відтак підтримує подане клопотання.

Обвинувачений підтримав подане клопотання.

Прокурор заперечив вимоги клопотання та пояснив, що ще інші клопотання про проведення експертиз можна якимось чином пояснити однак, дане клопотання є цинічним ставленням до вчиненого злочину. Всім достовірно відомо, що дане провадження розслідувалося і таке клопотання вже було предметом дослідження і в задоволенні аналогічного клопотання було відмовлено. Крім того, захисник звертався в ДБР з даного питання і відповідною постановою кримінальне провадження закрито, а відтак відсутні підстави для задоволення даного клопотання.

Представник потерпілих ОСОБА_20 заперечив вимоги клопотання та вказав, що відповідно до вимог Інструкції про проведення експертиз повинні бути надані зразки підписів, а таких захистом суду не надано тому, в задоволенні клопотання слід відмовити.

Представник потерпілої адвокат ОСОБА_9 підтримала позицію прокурора і вказала, що поданння такого клопотання є затягуванням судового розгляду тому в задоволенні клопотання просить відмовити.

Потерпілий ОСОБА_21 просить відмовити в задоволенні клопотання захисника.

Заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до такого висновку.

Стаття 1 Закону України «Про судову експертизу» передбачає, що судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Згідно вимог частин 1 та 2 ст. 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Частина 1 ст.242КПК України передбачає, що експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Відповідно до частини 3 пункту 1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998, для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Згідно п.3.5 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року № 53/5, встановлено, що коли об`єкт дослідження не може бути представлений експертові, експертиза може проводитись за фотознімками та іншими копіями об`єкта (крім об`єктів почеркознавчих досліджень).

Крім того, захисником до клопотання не додано вільні, умовно вільні взірці підписів ОСОБА_17 вчинені ним в інших кримінальних провадженнях, що позбавляє суд можливості виконати вимоги пунктів 1.3, 1.4 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998.

Слід зазначити, що під час виконання вимог ст. 290 КПК України та ознайомлення з всіма матеріалами кримінального провадження, стороною захисту будь-які, в тому числі і вказані, клопотання про проведення експертних досліджень не заявлялися і доказів щодо протилежного суду не надано.

Суд звертає увагу, що стороною захисту належних та допустимих доказів, які б свідчили про те, постанову про визначення групи прокурорів у кримінальному провадженні від 05 жовтня 2018 не міг підписати саме ОСОБА_22 з тих чи інших причин і це може слугувати підставою для проведення експертизи суду не надано.

В поданому клопотанні захисником не наведено достатньо фактичних обставин, які б вказували на необхідність призначення даної експертизи.

Аналогічне клопотання було предметом розгляду в даному кримінальному провадженні 01.02.2022 та в його задоволенні було відмовлено.

Суд звертає увагу, що в процесі судового розгляду будуть досліджуватися дані докази і оцінка щодо їх належності та допустимості, як доказу винуватості або невинуватості обвинуваченого, буде надана судом в нарадчій кімнаті, в порядку, встановленому ст..89 КПК України.

Призначення судової почеркознавчої експертизи у справі призведе лише до затягування розгляду справи та, як наслідок, порушення розумних строків її розгляду.

Окремо суд вважає за необхідне зазначити, що в даному випадку сторона захисту має право звернутися в правоохоронні органі із заявою про можливе вчинення ОСОБА_16 кримінального правопорушення і в межах розслідуваного кримінального провадження заявляти клопотання про проведення такої експертизи.

За таких обставин, судом не встановлено підстав для задоволення оголошеного в судовому засіданні клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи, а відтак в задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст..ст. 332, 376 КПК України суд,

постановив:

В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_3 від 04.10.2023 про призначення судової почеркознавчої експертизи в кримінальному провадженні №0000543 від 05.10.2018 про обвинувачення ОСОБА_4 в скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст. 286 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошено 31.01.2024 о 09 год. 05 хв..

Головуючий суддя ОСОБА_1