Справа № 369/567/24
Провадження № 1-кс/369/243/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.01.2024 м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора Боярського відділу Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000097 від 10.11.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

У червні 2023 року до суду надійшло клопотання прокурора Боярського відділу Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000097 від 10.11.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що в невстановлених досудовим розслідуванням час та місці, у ОСОБА_4 , виник злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), корисливий мотив та мета незаконного збагачення.

У подальшому, 14.01.2024, о 13 год. 49 хв., тобто в умовах воєнного стану, ОСОБА_4 , знаходячись у стані алкогольного сп`яніння, реалізовуючи свій злочинний задум, діючи з прямим умислом, корисливим мотивом та метою незаконного збагачення, направленими на відкрите викрадення чужого майна, прийшов до приміщення магазину № 1070 ювелірної мережі «Укр Золото», розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , де здійснює підприємницьку діяльність фізична особа-підприємець ОСОБА_5 . Перебуваючи на місці вчинення злочину, ОСОБА_4 , продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, з урахуванням сприятливої для нього обстановки, яка на його переконання виключала можливість втручання сторонніх осіб, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, кулаком своєї правої руки розбив скляну вітрину, де знаходилися ювелірні вироби, звідки відкрито викрав товарно-матеріальні цінності, а саме: перстень срібло 925, маса 2,56г, розмір 17; перстень срібло 925, маса 4,42г, розмір 17; перстень срібло 925, маса 3,21г, розмір 17; перстень срібло 925, маса 4,11г, розмір 17; перстень срібло 925, маса 2,9г, розмір 16,5; перстень срібло 925, маса 3,25г, розмір 17; перстень срібло 925, маса 1,63г, розмір 17; перстень срібло 925, маса 2,17г, розмір 16,5, на загальну суму близько 8 000 гривень.

Вказані вище злочинні дії останнього були помічені директором магазину та його заступником, які зробили ОСОБА_4 зауваження та попросили припинити свої злочинні дії. Проте, останній, достовірно знаючи, що його незаконні дії були помічені, не реагуючи на зауваження працівників магазину, утримуючи при собі викрадені ювелірні вироби, вибіг з приміщення торгового залу, де на вулиці з місця вчинення злочину зник у невідомому напрямку, викраденим майном отримав реальну можливість розпорядитися на власний розсуд, чим завдав ФОП ОСОБА_5 матеріальної шкоди на зазначену вище суму.

Цього ж самого дня, близько 14 год. 02 хв., ОСОБА_4 , неподалік місця вчинення злочину, а саме за адресою: АДРЕСА_2 , був затриманий працівниками поліції.

14.01.2024 у період часу з 14 год. 10 хв. по 14 год. 40 хв., за місцем вчинення злочину проведено огляд місця події, в ході якого виявлено та вилучено три змиви речовини бурого кольору із пошкодженої скляної вітрини магазину, які поміщено до трьох паперових конвертів.

Крім того, 14.01.2024 о 17 годині 05 хвилин (фактичний час та місце затримання 14.01.2024 о 14 год. 02 хв. АДРЕСА_2 ), в порядку ст. 208 КПК України, за обгрунтованою підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, затримано ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та на підставі ч. 3 ст. 208 КПК України, із дотриманням правил, передбачених ч. 7 ст. 223 і ст. 236 КПК України, проведено його особистий обшук, в ході якого у лівій зовнішній кишені куртки виявлено та вилучено ювелірні прикраси із срібла, а саме вісім каблучок: 1) перстень срібло 925, маса 2,56г, розмір 17, № 81539б; 2) перстень срібло 925, маса 4,42г, розмір 17, № AZ01080/12/1; 3) перстень срібло 925, маса 3,21г, розмір 17, № QRLUD02236-R/12/1; 4) перстень срібло 925, маса 4,11г, розмір 17, № AZ010689-107/12/1; 5) перстень срібло 925, маса 2,9г, розмір 16,5, № 1RI57302н-R12/1; 6) перстень срібло 925, маса 3,25г, розмір 17, № OI01742aR/12/1; 7) перстень срібло 925, маса 1,63г, розмір 17, № К2Ф/036-17; 8) перстень срібло 925, маса 2,17г, розмір 16,5, № 910064б, які поміщено до паперового конверту.

Вказані речі, у відповідності до ст. 98 КПК України визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

15.01.2024 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , слідчим СВ Фастівського РУП ГУНП в Київській області за погодженням із прокурором повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Таким чином, у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українець, громадянин України, уродженець м. Києва, маючий середню спеціальну освіту, неодружений, офіційно не працюючий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_4 , в силу ст. 89 КК України, раніше не судимий, тел. моб.: НОМЕР_1 .

У даному випадку, як вбачається з матеріалів клопотання, на вищевказане, а саме: три змиви речовини бурого кольору із пошкодженої скляної вітрини магазину, які поміщено до трьох паперових конвертів; ювелірні прикраси із срібла, а саме вісім каблучок: 1) перстень срібло 925, маса 2,56г, розмір 17, № 81539б; 2) перстень срібло 925, маса 4,42г, розмір 17, № AZ01080/12/1; 3) перстень срібло 925, маса 3,21г, розмір 17, № QRLUD02236-R/12/1; 4) перстень срібло 925, маса 4,11г, розмір 17, № AZ010689-107/12/1; 5) перстень срібло 925, маса 2,9г, розмір 16,5, № 1RI57302н-R12/1; 6) перстень срібло 925, маса 3,25г, розмір 17, № OI01742aR/12/1; 7) перстень срібло 925, маса 1,63г, розмір 17, № К2Ф/036-17; 8) перстень срібло 925, маса 2,17г, розмір 16,5, № 910064б, які поміщено до паперового конверту, необхідно накласти арешт для запобігання можливості їх відчуження, розпорядження та/або користування пошкодження, псування, зникнення, приховування, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

У зв`язку із чим, прокурор просив накласти арешт на три змиви речовини бурого кольору із пошкодженої скляної вітрини магазину, які поміщено до трьох паперових конвертів; ювелірні прикраси із срібла, а саме вісім каблучок: 1) перстень срібло 925, маса 2,56г, розмір 17, № 81539б; 2) перстень срібло 925, маса 4,42г, розмір 17, № AZ01080/12/1; 3) перстень срібло 925, маса 3,21г, розмір 17, № QRLUD02236-R/12/1; 4) перстень срібло 925, маса 4,11г, розмір 17, № AZ010689-107/12/1; 5) перстень срібло 925, маса 2,9г, розмір 16,5, № 1RI57302н-R12/1; 6) перстень срібло 925, маса 3,25г, розмір 17, № OI01742aR/12/1; 7) перстень срібло 925, маса 1,63г, розмір 17, № К2Ф/036-17; 8) перстень срібло 925, маса 2,17г, розмір 16,5, № 910064б, які поміщено до паперового конверту.

В судове засідання прокурор не з`явився, про дату та час судового розгляду був повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Відповідно до ч. 1. ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів на підставі ч.4 ст. 107 КПК України не здійснювалося.

Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання слід задовольнити з наступних підстав.

Стаття 170 КПК України визначає що арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

У даному випадку на вищевказані речі, необхідно накласти арешт для запобігання можливості його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані речі знаряддям вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.

У відповідності із ст. 100 КПК України та нормами Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджених Постановою КМУ від 19 листопада 2012 року №1104 умовою зберігання речових доказів повинно бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Вказані речі у відповідності до ст. 98 КПК України визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні та відповідають критеріям, зазначеним у вказаній статті та необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаного речового доказу.

У відповідності до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Стаття 171 КПК України визначає що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Враховуючи вище викладене, та те що ювелірні прикраси із срібла, а саме вісім каблучок: 1) перстень срібло 925, маса 2,56г, розмір 17, № 81539б; 2) перстень срібло 925, маса 4,42г, розмір 17, № AZ01080/12/1; 3) перстень срібло 925, маса 3,21г, розмір 17, № QRLUD02236-R/12/1; 4) перстень срібло 925, маса 4,11г, розмір 17, № AZ010689-107/12/1; 5) перстень срібло 925, маса 2,9г, розмір 16,5, № 1RI57302н-R12/1; 6) перстень срібло 925, маса 3,25г, розмір 17, № OI01742aR/12/1; 7) перстень срібло 925, маса 1,63г, розмір 17, № К2Ф/036-17; 8) перстень срібло 925, маса 2,17г, розмір 16,5, № 910064б, які поміщено до паперового конверту, визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні, а також беручи до уваги що будуть створені можливості для його відчуження, пошкодження, приховування, необхідність в арешті вказаного майна зумовлена забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.

Враховуючи викладене, клопотання про арешт вказаних речей слід задовольнити. При цьому слідчий суддя не вбачає за необхідне встановлювати додаткову заборону відчуження, розпорядження та користування, вказаним майном.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на три змиви речовини бурого кольору із пошкодженої скляної вітрини магазину, які поміщено до трьох паперових конвертів; ювелірні прикраси із срібла, а саме вісім каблучок: 1) перстень срібло 925, маса 2,56г, розмір 17, № 81539б; 2) перстень срібло 925, маса 4,42г, розмір 17, № AZ01080/12/1; 3) перстень срібло 925, маса 3,21г, розмір 17, № QRLUD02236-R/12/1; 4) перстень срібло 925, маса 4,11г, розмір 17, № AZ010689-107/12/1; 5) перстень срібло 925, маса 2,9г, розмір 16,5, № 1RI57302н-R12/1; 6) перстень срібло 925, маса 3,25г, розмір 17, № OI01742aR/12/1; 7) перстень срібло 925, маса 1,63г, розмір 17, № К2Ф/036-17; 8) перстень срібло 925, маса 2,17г, розмір 16,5, № 910064б, які поміщено до паперового конверту.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1