Справа № 180/1845/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2023 р. м.Марганець

Слідчий суддя Марганецького міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Марганці клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м. Нікополь Дніпропетровської області, громадянина України, неодруженого, непрацюючого, зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, відповідно до ст. 89 КК України ,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ ВП Нікопольського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, за погодженням із прокурором Нікопольської окружної прокуратури, звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий послався на те, що ОСОБА_4 , 27.09.2023, близько 15-30 год., знаходячись біля будинку № 2 по Східному кварталу в м. Марганці Дніпропетровської області, з метою відкритого викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, відкрито викрав сумку потерпілого ОСОБА_6 , де знаходились грошові кошти в сумі 5000 грн., 2 мобільні телефони, ключі, паспорт та банківські картки.

Оскільки підозрюваний вчинив тяжкий злочин, може незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інший злочин, тому наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України і є достатні підстави для застосування щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні клопотання слідчого підтримав, посилаючись на те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, не працює, тому може переховуватись від органів досудового розслідування, на що вказує тяжкість покарання, вчинити інші злочини.

Підозрюваний та його захисник проти клопотання слідчого заперечують, просять суд обрати більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали, додані до клопотання, суд приходить до наступного.

27.09.2023 року за №0000426 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості за фактом відкритого викрадення майна ОСОБА_6 в м. Марганці Дніпропетровської області.

28.09.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор не доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а прокурор в судовому засіданні при розгляді клопотання довели наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик переховування підозрюваного від досудового розслідування, скоєння іншого злочину а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику.

Враховуючи, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років, не працює, не одружений, тому наявні ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість переховування від органів досудового розслідування або суду, впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому суд вважає, що для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного слід обрати запобіжний захід у виді утримання під вартою, оскільки більш мякі запобіжні заходи можуть не запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Оцінюючи вищевказані обставини, суд також приймає до уваги практику ЄСПЛ, зокрема у розумінні практики ЄСПЛ тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Відповідно до ст. 183 ч.3 КПК України суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

За таких обставин, суд вважає, що клопотання слідчого необхідно задовольнити, застосувавши до ОСОБА_4 запобіжний захід тримання під вартою із можливістю застосування застави, визначивши розмір застави в порядку, передбаченому ч.3 ст. 183 КПК України, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

При визначенні розміру застави, суд керується практикою ЄСПЛ, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим степенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні та враховує обставини і тяжкість кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, наявність ризиків, передбаченихст. 177 КП України, вимоги п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, та вважає необхідним визначити ОСОБА_4 заставу в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 134200 гривень.

На підставі вищенаведено, керуючись ст.ст.182,194 КПК України, суд,-

у х в а л и в :

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, до 25 листопада 2023 року.

Встановити ОСОБА_4 заставу у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 134200 гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, у випадку внесення застави та звільнення з-під варти, покласти на підозрюваного наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора або суду за викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду; повідомляти слідчого, прокурора,суд про зміну свого місця проживання.

Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі не з`явлення його за викликом до слідчого, прокурора чи суду без поважних причин або не повідомлення ним про причини своєї неявки, або порушення ним обов`язків, покладених на нього цією ухвалою, застава звертається у дохід держави.

Копію ухвали вручити прокурору, підозрюваному, захиснику.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Нікопольську окружну прокуратуру.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1