У Х В А Л А

Іменем України

09 листопада 2023 року м.Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000248 від 25.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

08.11.2023 до Деснянського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000248 від 25.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, а саме на земельну ділянку площею 0,1000 га з кадастровим номером :62:509:0077 у 1-му АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000), яка згідно договору купівлі-продажу земельної ділянки, серія та номер: 1059 від 10.06.2021, видавник ПН КМНО ОСОБА_4 , зареєстрована за ОСОБА_5 , з метою збереження земельної ділянки в якості речового доказу, у вигляді заборони відчуження, розпорядження та користування у будь-який спосіб.

В обґрунтування вказаного клопотання прокурор зазначає, що досудовим розслідуванням встановлено, що невстановлена особа шахрайським шляхом на підставі договору купівлі-продажу від 10.06.2021 заволоділа земельною ділянкою площею 0,1000 га з кадастровим номером :62:509:0077, що розташована у 1-му АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_6 .

Відповідно до змісту заяви ОСОБА_6 встановлено, що останній 21.10.2023 мав намір укласти договір купівлі-продажу земельної ділянки, однак нотаріус повідомив, що земельна ділянка належить іншому власнику. Жодних дій по відчуженню земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_2 , він не вчиняв, отже хтось вчинив шахрайські дії щодо його земельної ділянки.

З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна на сьогоднішній день власник земельної ділянки з кадастровим номером :62:509:0077 є ОСОБА_5 .

Отже, земельна ділянка з кадастровим номером :62:509:0077 відчужена по підробленим документам шляхом обману, що свідчить про вчинення кримінального правопорушення.

об`єктивності, достовірності та повноти відомостей про зареєстровані права на нерухоме майно та їх обтяження відповідно до ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Пунктом 8 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою КМУ № 1127 від 25.12.2015 (далі Порядок) встановлено, що Державний реєстратор за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру прав формує та реєструє заяву в базі даних заяв за умови оплати послуг за державну реєстрацію прав у повному обсязі та встановлення особи заявника, а також у разі, коли заява подається щодо земельної ділянки, - за умови наявності в Державному земельному кадастрі відомостей про таку земельну ділянку.

Відповідно до ч. 4 ст. 10 Закону державний реєстратор під час проведення реєстраційних дій обов`язково використовує відомості Державного земельного кадастру та Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, а також відомості інших реєстрів (кадастрів), автоматизованих інформаційних систем, держателем (розпорядником, володільцем, адміністратором) яких є державні органи, шляхом безпосереднього доступу до них чи у порядку інформаційної взаємодії з Державним реєстром прав, у тому числі відомості, що містять персональні дані особи.

При цьому, пунктом 12 Порядку встановлено, що у разі коли відомості Державного земельного кадастру про власників, користувачів земельної ділянки, перенесені з державного реєстру земель, містять неповну або неточну інформацію, що унеможливлює ідентифікацію особи, державний реєстратор за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру прав надсилає відповідно до Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів від 17.10.2012 № 1051, повідомлення в електронній формі державному кадастровому реєстраторові про уточнення інформації в Державному земельному кадастрі, в якому зазначається виключний перелік відомостей, що є неповними або неточними.

За таких умов, у разі виникнення ситуації, коли відомості Державного земельного кадастру містять неповну або неточну інформацію, що унеможливлює ідентифікацію особи, наприклад наявні лише прізвище та ім`я власника земельної ділянки, алгоритм дій державного реєстратора наступний: формування повідомлення до державного кадастрового реєстратора про уточнення інформації стосовно суб`єкта речового права, у тому числі в паперовій формі за відсутності технічної можливості подання такого запиту в електронній формі.

При цьому слід звернути увагу, що державний реєстратор під час проведення державної реєстрації прав використовує як відомості, отримані з Державного земельного кадастру, так і документи, подані безпосередньо заявником. Саме тому державний реєстратор направляє державному кадастровому реєстраторові повідомлення про уточнення інформації в Державному земельному кадастрі виключно у разі коли у сукупності з відомостями, що містяться у поданих заявником документах, відомості з Державного земельного кадастру є неточними або не повними.

Відповідно до ч.1 п. 1, п. 8 ст. 27 Закону державна реєстрація права власності та інших речових прав, крім державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва, проводиться на підставі:

1) укладеного в установленому законом порядку договору, предметом якого є нерухоме майно, речові права на яке підлягають державній реєстрації, чи його дубліката; 8) державного акта на право приватної власності на землю, державного акта на право власності на землю, державного акта на право власності на земельну ділянку або державного акта на право постійного користування землею, виданих до 1 січня 2013 року.

З огляду на вищевикладене, у органу досудового розслідування є всі підстави вважати, що земельною ділянкою площею 0,1000 га у АДРЕСА_2 , кадастровий номер земельної ділянки :62:509:0077, шахрайським шляхом заволоділи невстановлені слідством особи, шляхом використання підробленого договору купівлі-продажу земельної ділянки від 12.07.2011, нібито посвідченого приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_7 .

У зв`язку з цим, земельну ділянку площею 0,1000 га з кадастровим номером :62:509:0077 у 1-му провулку Сосновому, 17 у Деснянському районі міста Києва, визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні, оскільки частиною 1 статті 98 КПК України речові докази визначено, як матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а вказана земельна ділянка є об`єктом кримінальних протиправних дій групи невстановлених осіб.

Прокурор в судове засідання по розгляду клопотання не з`явився, надав суду заяву про розгляд клопотання про арешт майна у його відсутність, наполягав на задоволенні клопотання.

З урахуванням того, що ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається не пізніше двох днів, вважаю за можливе розглянути клопотання у відсутність власника майна, попереджаючи можливість відчуження житла з метою уникнення спеціальної конфіскації у майбутньому.

Вивчивши матеріали клопотання та долучені до клопотання матеріали, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора, виходячи з наступного.

Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, а саме: збереження речового доказу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

З метою унеможливлення здійснити дії, пов`язані із здійсненням продажу, переоформленням, передачі в заставу, найм, дарування, або відчуження майна іншим способом, з метою прийняття законних процесуальних рішень, притягнення винних осіб до відповідальності, збереження речових доказів, враховуючи наслідки арешту майна для інших осіб, виходячи із розумності та співмірності обмеження в результаті накладення арешту на майно завданням кримінального провадження, а також приймаючи до уваги, що є достатні підстави вважати, що об`єкт нерухомого майна, а саме: земельна ділянка площею 0,1000 га з кадастровим номером :62:509:0077 у 1-му АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000), яка згідно договору купівлі-продажу земельної ділянки, серія та номер: 1059, від 10.06.2021, видавник ПН КМНО ОСОБА_4 , зареєстрована за ОСОБА_5 , має ознаки об`єкта вчинення кримінального правопорушення, у зв`язку з чим, може бути використане як доказ у кримінальному провадженні, а тому арешт майна з забороною відчуження є обґрунтованим і такий ступінь втручання у право власності виправдовується потребами досудового розслідування.

Водночас слідчий суддя роз`яснює, що власник майна, який не був присутнім при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Враховуючи викладене, з метою збереження речових доказів та враховуючи наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про накладення арешту на майно, з забороною відчуження, розпорядження та користування.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000248 від 25.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку площею 0,1000 га з кадастровим номером :62:509:0077 у 1-му АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000), яка згідно договору купівлі-продажу земельної ділянки, серія та номер: 1059 від 10.06.2021, видавник ПН КМНО ОСОБА_4 , зареєстрована за ОСОБА_5 , з метою збереження земельної ділянки в якості речового доказу, у вигляді заборони відчуження, розпорядження та користування у будь-який спосіб.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення., але оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1