печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 грудня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ВСТАНОВИВ:

До Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Мотивуючи означене клопотання слідчий вказує наступне.

У Головному слідчому управлінні Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001130 від 14.11.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України.

У клопотанні вказано, що організатор злочинної організації ОСОБА_7 у період часу з 05.08.2021 по 12.12.2021, перебуваючи в невстановленому місці спільно з учасниками створеної ним злочинної організації: ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та іншими невстановленими досудовим розслідування особами шляхом незаконних операцій з використанням електронно обчислювальної техніки, використовуючи фішингові посилання, зовні ідентичні послузі «OLX-доставка» платформи онлайн-оголошень «OLX», призначених для введення в оману потерпілих під приводом прийняття оплати за товарно-матеріальні цінності, розміщений на вказаній онлайн-платформі та отримання від останніх персональних даних, що становлять банківську таємницю, а саме: номерів платіжних банківських карток, строк їх дії, CVV2 код, ПІН-код, 3D Secure, використовуючи закриті від загального доступу наступні Telegram канали та чат боти з назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (ІНФОРМАЦІЯ_4), « ІНФОРМАЦІЯ_3 » (ІНФОРМАЦІЯ_5), «ІНФОРМАЦІЯ_6» заволоділи чужим майном, а саме: коштами громадян України: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 спричинивши матеріальний збиток останнім на загальну суму 74746 гривень.

Крім того, організатор злочинної організації ОСОБА_7 у період часу з 23.03.2022 по 01.04.2022 спільно з учасниками створеної ним злочинної організації: ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та іншими невстановленими досудовим розслідування особами, шляхом незаконних операцій з використанням електронно обчислювальної техніки, використовуючи придбані через оверлейну мережу «dark net» всесвітньо інформаційної системи загального доступу Інтернет, персональні дані, що становлять банківську таємницю, а саме: номери платіжних банківських карток, строк їх дії, код CVV2/CVC2, ПІН-код, які належать держателям - громадянами іноземних країн, емітованими банківськими установами Федеративної Республіки Німеччина та Італійської Республіки шляхом додавання цих відомостей за допомогою платіжного сервісу Google Pay та Apple Pay до мобільних пристроїв, що перебували у користуванні учасників злочинної організації ОСОБА_6 та ОСОБА_8 здійснив купівлю товарно-матеріальних цінностей в магазинах «Фокстрот» керуючої компанії ТОВ «ФТД-РИТЕЙЛ» на загальну суму 2 145 904 гривні 26 копійок, чим спричинив АТ КБ «ПриватБанк» матеріальний збиток на вказану суму, що становить особливо великий розмір та 1730 разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення.

Отриманими від злочинної діяльності коштами, організатор злочинної організації ОСОБА_7 спільно з учасниками створеної ним злочинної організації: ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та іншими невстановленими досудовим розслідування особами розпорядився на власний розсуд, попередньо розподіливши отримані кошти між членами злочинної організації шляхом передачі цих коштів, у тому числі здійснивши безготівкові транзакції на рахунки, належні учасникам злочинної організації.

22.08.2022 у кримінальному провадженні № 0001026 від 06.08.2021 відповідно до ст. ст. 276, 277, 278 КПК України складено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 2 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190 КК України відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ніжин, Чернігівської області, громадянина України, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до статті 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Враховуючи викладене вище, засобами «Укрпошта» ОСОБА_6 рекомендаційним листом, повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 2 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190 КК України направлено за місцем його реєстрації.

З метою встановлення місцезнаходження підозрюваного ОСОБА_6 в порядку ст. ст. 40,41 КПК України надано доручення слідчого до Департаменту кіберполіції Національної поліції України, та в ході виконання якого встановлено, що 14.08.2022 ОСОБА_6 виїхав до Республіки Польща та до України не повертався.

Допитана співмешканка ОСОБА_6 - ОСОБА_16 також підтвердила факт того, що ОСОБА_6 перебуває за межами України.

Органом досудового розслідування крім цього на адресу ОСОБА_6 засобами «Укрпошти» направлено повістки про виклик до ГСУ НПУ, проте в призначений час останній не з`явився та не повідомив причини своєї неявки.

Відповідно до ст. 281 КПК України якщо під час досудового розслідування місцезнаходження підозрюваного невідоме або він виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України чи за межами України та не з`являється без поважних причин на виклик слідчого, прокурора за умови його належного повідомлення про такий виклик, слідчий, прокурор оголошує розшук такого підозрюваного.

З огляду на викладене, органом досудового розслідування 25.10.2022 оголошено розшук підозрюваного ОСОБА_6 .

14.11.2022 матеріали кримінальних провадження відносно ОСОБА_6 виділено в окреме провадження за №001130 за ч. 2 ст. 255, ч. 3, 4 ст. 190 КК України, та на підставі п. 2 ч. 1 ст. 280 КПК України кримінальне провадження за №0001130 зупинено у зв`язку з оголошенням в розшук підозрюваного ОСОБА_6 .

Органом досудового розслідування крім цього на адресу ОСОБА_6 поштовим зв`язком скеровано повістки про виклик до ГСУ НПУ, проте в призначений час останній не з`явився та не повідомив причини своєї неявки.

Разом з тим, станом на 25.12.2023 підозрюваний ОСОБА_6 перебуває за межами України, що свідчить про умисне переховування від органу досудового розслідування.

Відповідно до ст. 281 КПК України якщо під час досудового розслідування місцезнаходження підозрюваного невідоме або він виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України чи за межами України та не з`являється без поважних причин на виклик слідчого, прокурора за умови його належного повідомлення про такий виклик, слідчий, прокурор оголошує розшук такого підозрюваного.

У зв`язку з цим, відповідно до вимог ст. 281 КПК України, 25.10.2022 оголошено в розшук підозрюваного ОСОБА_6 .

Частиною 2 ст. 281 КПК України встановлено, що про оголошення розшуку виноситься окрема постанова, якщо досудове розслідування не зупиняється, або вказується в постанові про зупинення досудового розслідування, якщо таке рішення приймається, відомості про що вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Іншого порядку оголошення особи в міжнародний розшук ні чинний Кримінальний процесуальний кодекс України, а ні інші спеціальні нормативно-правові акти не містять.

Винесення органом досудового розслідування постанови про оголошення підозрюваного у розшук, у тому числі міжнародний, є достатнім для підтвердження факту оголошення особи у міжнародний розшук в розумінні ст. 281 КПК України.

25.12.2023 на підставі ч. 1 ст. 281 КПК України органом досудового розслідування оголошено міжнародний розшук ОСОБА_6 .

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень повністю підтверджуються зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме:

- показаннями потерпілих у кримінальному провадженні: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , які містять у протоколах їх допитів;

- документами, що становлять охоронювану законом банківську таємницю, отримані на підставі постанови прокурора по руху коштів за рахунками потерпілих у кримінальному провадженні: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_15 , що оглянуті у протоколі огляду;

- електронними документами, наданими потерпілим ОСОБА_14 , що оглянуті у протоколі огляду;

- електронними документами, наданими АТ КБ «ПриватБанк» щодо фактів заволодіння коштами ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_15 , що оглянуті у протоколі огляду;

- висновком експерта Київського НДЕКЦ МВС України за № КСЕ-19/111-22/30448-ФП від 05.08.2022;

- матеріалами розсекречених негласних слідчих (розшукових) дій щодо незаконної діяльності злочинної організації в Telegram каналах та чат ботах з назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (ІНФОРМАЦІЯ_4), «ІНФОРМАЦІЯ_3» (ІНФОРМАЦІЯ_5), «ІНФОРМАЦІЯ_6»;

- документами, що становлять охоронювану законом банківську таємницю, отримані на підставі ухвали Київського районного суду м. Харкова, а саме: інформації щодо осіб, які використовували ID в Telegram каналах та чат ботах з назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (ІНФОРМАЦІЯ_4), « ІНФОРМАЦІЯ_3 » (ІНФОРМАЦІЯ_5), «ІНФОРМАЦІЯ_6», які оглянути у протоколі огляду;

- показаннями свідка ОСОБА_17 головного спеціаліста АТ КБ «ПриватБанк» щодо обставин виявлення кримінальних правопорушень, які містять у протоколі його допиту;

- електронними документами, а саме: відеозаписами з магазинів «Фокстрот» щодо купівлі товаро- матеріальних цінностей, наданого АТ КБ «ПриватБанк» та оглянуті у протоколі огляду;

- показаннями представника потерпілого АТ КБ «ПриватБанк» ОСОБА_18 щодо обставин вчинення кримінальних правопорушень та спричинених збитків;

- показаннями свідка ОСОБА_19 продавця непродовольчих товарів магазину «Фокстрот» щодо обставин придбання товарно- матеріальних цінностей у магазині «Фокстрот»;

- пред`явленням свідку ОСОБА_19 фотознімків для впізнання, в ході яких остання впізнала ОСОБА_6 та ОСОБА_8 як осіб, які придбавали товарно- матеріальні цінності в магазині «Фокстрот»;

- документами, що становлять охоронювану законом банківську таємницю, отримані на підставі постанови прокурора в АТ КБ «ПриватБанк» щодо руху коштів у тому числі ОСОБА_6 та ОСОБА_8 , які оглянути у протоколі огляду;

- протоколами обшуків за місцем проживання підозрюваних;

- оглядами речей, предметів та документів, вилучених в ході обшуків;

- іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінальних правопорушень - докази у даному кримінальному провадженні, які вказують на причетність підозрюваного ОСОБА_6 повністю перераховані у даному клопотанні та є належними, допустимими, достовірними та достатніми для обґрунтованості повідомленої підозри, наданих стороною обвинувачення, щоб вважати, що ОСОБА_6 вчинив інкриміновані кримінальні правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_6 у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється - санкція найтяжчої інкримінованої статті - ч. 2 ст. 255 КК України передбачає позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна;

3) міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців - так, у підозрюваного ОСОБА_6 відсутні на утриманні діти, він не одружений, що на думку сторони обвинувачення свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків у підозрюваного ОСОБА_6 , які б утримували останнього від втечі з місця фактичного проживання або невиконання своїх процесуальних обов`язків підозрюваного під час здійснення досудового розслідування так й під час судового розгляду;

4) наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання - органом досудового розслідування відповідно й до фактичних обставин встановлено, що підозрюваний ОСОБА_6 не має постійного офіційного місця роботи, а основним джерелом його матеріального забезпечення є вчинення корисливих злочинів, що також свідчить про його антисоціальну поведінку та існування ризику вчинення іншого, аналогічного злочину.

Метою застосування запобіжного заходу до ОСОБА_6 , згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

п. 1 переховуватись від органів досудового розслідування та суду;

п. 2 знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

п. 3 незаконно впливати на свідків, потерпілих у цьому ж кримінальному провадженні;

п. 4 перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином;

п. 5 вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжких та особливо тяжкого кримінального правопорушення, яке має високий ступінь суспільної небезпеки, зумовлений тяжкими наслідками, спричиненою шкодою в особливо великих розмірах, санкції якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі від пяти до дванадцяти років з конфіскацією майна, а отже йому загрожує тяжке покарання, у разі визнання винним в інкримінованих злочинах.

На даний час є ризик, що підозрюваний під тяжкістю можливого покарання, яке йому загрожує, буде переховуватися від слідства та суду, може продовжити кримінальні правопорушення, у яких підозрюється, або вчинити інше кримінальне правопорушення проти власності, оскільки не має міцних соціальних зв`язків, в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців.

Підозрюваний ОСОБА_6 , до якого у випадку застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінальних правопорушень.

Так, кримінальні правопорушення вчинено з використанням соціальних мереж, месенджерів: «ІНФОРМАЦІЯ_2» (ІНФОРМАЦІЯ_4), «ІНФОРМАЦІЯ_3» (ІНФОРМАЦІЯ_5), «ІНФОРМАЦІЯ_6», доступ до яких можливий за наявності доступу до облікового запису та авторизації, та ОСОБА_6 у разі незастосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може вільно знищити наявну у нього інформацію, яка може мати значення речових доказів у кримінальному провадженні.

Органом досудового розслідування для отримання додаткових доказів причетності ОСОБА_6 до вчинення кримінальних правопорушень необхідно провести ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій, серед яких огляди майна, вилученого під час обшуку у учасників злочинної організації, створеної ОСОБА_7 , а також інших причетних осіб, встановлення інших епізодів злочинної діяльності.

Перебуваючи на волі, ОСОБА_6 зможе здійснювати вплив на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні.

Так, в Telegram каналі «ІНФОРМАЦІЯ_6» учасники організованої групи обмінювались інформацією щодо потерпілих та їх персональних даних, які становлять охоронювану законом банківську таємницю та успішних фактів їх обману і заволодіння коштами, а тому володіючи цією інформацією з метою уникнення кримінальної відповідальності, ОСОБА_6 та учасники злочинної організації, створеної ОСОБА_7 можуть впливати на потерпілих, щоб останні відмовлялись від надання показань відносно фактів шахрайства.

Також існує ризик того, що підозрюваний, будучи на волі, продовжить свою злочинну діяльність, адже офіційно ніде не працевлаштований, свою злочинну діяльність здійснював з метою отримання матеріального прибутку, тобто, вчиняючи інкриміновані йому кримінальні правопорушення, ОСОБА_6 покращував своє матеріальне становище та отримував від цього доходи.

Зазначені обставини у їх сукупності дають обґрунтовані підстави вважати, що, перебуваючи на волі, підозрюваний ОСОБА_6 зможе перешкоджати встановленню істини у справі, продовжити злочинну діяльність, ухилятись від слідства та суду.

Таким чином, лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити його належну процесуальну поведінку та інтереси кримінального судочинства.

У судовому засіданні прокурор внесене клопотання підтримав з викладених у ньому підстав, просив обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник в судовому засіданні щодо задоволення клопотання заперечив, просив відмовити так як, воно є необґрунтованим та безпідставним.

Заслухавши обґрунтування клопотання сторони обвинувачення, заперечення захисника, вивчивши клопотання з доданими до нього документами, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження, є серед іншого забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура. При чому застосування концепції належної правової процедури являє собою складну багатоелементну систему. Він включає в себе якісне законодавство з вичерпним переліком випадків обмеження прав людини та чіткими умовами таких обмежень; компетентнісну складову - діяльність суб`єктів процесуальної діяльності, яка має відповідати нормам кримінального процесуального кодексу; процедури, спрямовані на вирівняння викривлень процесу, пов`язаних з недобросовісним виконанням процедурних приписів.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку,встановлених законом.

Згідно ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наряду з вказаним, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), а відтак слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Перевіряючи обґрунтованість підозри ОСОБА_6 , слідчий суддя вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання, а саме:

- показаннями потерпілих у кримінальному провадженні: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , які містять у протоколах їх допитів;

- документами, що становлять охоронювану законом банківську таємницю, отримані на підставі постанови прокурора по руху коштів за рахунками потерпілих у кримінальному провадженні: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_15 , що оглянуті у протоколі огляду;

- електронними документами, наданими потерпілим ОСОБА_14 , що оглянуті у протоколі огляду;

- електронними документами, наданими АТ КБ «ПриватБанк» щодо фактів заволодіння коштами ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_15 , що оглянуті у протоколі огляду;

- висновком експерта Київського НДЕКЦ МВС України за № КСЕ-19/111-22/30448-ФП від 05.08.2022;

- матеріалами розсекречених негласних слідчих (розшукових) дій щодо незаконної діяльності злочинної організації в Telegram каналах та чат ботах з назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (ІНФОРМАЦІЯ_4), «ІНФОРМАЦІЯ_3» (ІНФОРМАЦІЯ_5), «ІНФОРМАЦІЯ_6»;

- документами, що становлять охоронювану законом банківську таємницю, отримані на підставі ухвали Київського районного суду м. Харкова, а саме: інформації щодо осіб, які використовували ID в Telegram каналах та чат ботах з назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (ІНФОРМАЦІЯ_4), « ІНФОРМАЦІЯ_3 » (ІНФОРМАЦІЯ_5), «ІНФОРМАЦІЯ_6», які оглянути у протоколі огляду;

- показаннями свідка ОСОБА_17 головного спеціаліста АТ КБ «ПриватБанк» щодо обставин виявлення кримінальних правопорушень, які містять у протоколі його допиту;

- електронними документами, а саме: відеозаписами з магазинів «Фокстрот» щодо купівлі товаро- матеріальних цінностей, наданого АТ КБ «ПриватБанк» та оглянуті у протоколі огляду;

- показаннями представника потерпілого АТ КБ «ПриватБанк» ОСОБА_18 щодо обставин вчинення кримінальних правопорушень та спричинених збитків;

- показаннями свідка ОСОБА_19 продавця непродовольчих товарів магазину «Фокстрот» щодо обставин придбання товарно- матеріальних цінностей у магазині «Фокстрот»;

- пред`явленням свідку ОСОБА_19 фотознімків для впізнання, в ході яких остання впізнала ОСОБА_6 та ОСОБА_8 як осіб, які придбавали товарно- матеріальні цінності в магазині «Фокстрот»;

- документами, що становлять охоронювану законом банківську таємницю, отримані на підставі постанови прокурора в АТ КБ «ПриватБанк» щодо руху коштів у тому числі ОСОБА_6 та ОСОБА_8 , які оглянути у протоколі огляду;

- протоколами обшуків за місцем проживання підозрюваних;

- оглядами речей, предметів та документів, вилучених в ході обшуків.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_20 , кримінальних правопорушень, інкримінованих йому стороною обвинувачення.

Прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема ОСОБА_6 буде продовжувати переховуватися від органу досудового розслідування та суду, може знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

У статті 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу тримання під вартою, слідчий суддя також враховує тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_6 те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, та надходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий та прокурор у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний буде продовжувати переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведено у судовому засіданні вважає недостатньою застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Обов`язковою умовою для здійснення міжнародного розшуку з метою екстрадиції є чинне процесуальне рішення про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що передбачено нормою національного законодавства, а саме статтею 575 КПК України передбачено, що видача особи в Україну може бути запитана лише на підставі ухвали слідчого судді або суду про тримання особи під вартою, якщо така видача запитується для притягнення до кримінальної відповідальності.

Разом з цим, зазначена вимога міститься і у ч. 2 ст. 58 Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах 1993 року, згідно з якою до запиту про видачу особи для здійснення кримінального переслідування в обов`язковому порядку повинна долучатись завірена постанова про взяття під варту. Аналогічні вимоги передбачені Європейською конвенцією про видачу правопорушників 1957 року.

Так, згідно Інструкції про порядок використання правоохоронними органами можливостей Національного центрального бюро Інтерполу в Україні у попередженні, розкритті та розслідуванні злочинів, затвердженої наказом МВС України, Генеральної прокуратури України, Служби безпеки України, Держкомкордону, Державної митної служби України від 09.01.1997 року №3/1/2/5/2/2, підставою для міжнародного розшуку громадян України є запит правоохоронного органу надісланий до НЦБ. НЦБ вивчає одержані матеріали, при потребі запитує в ініціатора додаткові відомості і, за прийнятими Інтерполом правилами, надсилає запит до Генерального секретаріату Інтерполу або в Національне центральне бюро Інтерполу відповідної країни. Про здійснений запит НЦБ письмово інформує ініціатора, який після цього зобов`язаний негайно повідомляти нові відомі факти щодо розшукуваних для коригування розшукових заходів за кордоном.

Частина 6 статті 193 КПК України містить імперативну норму, з якої слідує, що слідчий суддя обирає запобіжний захід за відсутності підозрюваного, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний оголошений у міжнародний розшук.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статей Конвенції випадків до процедури, встановленої законом.

З огляду на вищевикладене слідчий суддя вбачає наявність достатніх підстав для задоволення клопотання слідчого, так як матеріали клопотання обґрунтовано та прокурором в судовому засіданні доведено обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 особливо тяжких злочинів, та наявність ризиків, а саме, те що підозрюваний має можливість переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду та фактично вже переховується від слідства; може знищити, сховати або спотворити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; має можливість незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні; схильний вчинити інше кримінальне правопорушення, а для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведено у судовому засіданні вважає недостатньою обрання більш м`якого запобіжного заходу та наряду з вказаним доведено, що підозрювана перебуває у міжнародному розшуку.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 2, 40, 131, 132, 176-178, 183, 184, ч. 6 ст. 193, 194, 575 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1