справа № 361/6817/23
провадження № 1-кп/361/1057/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.11.2023 м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючий судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

з участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0002820 від 14.08.2023 відносно ОСОБА_4 , за ч. 2 ст. 307, ч. 1, 3 ст. 321 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

27.11.2023 від захисника обвинуваченого через канцелярію суду надійшло клопотання про зміну запобіжного заходу в частині суми застави. Клопотання обґрунтовано тим, що з огляду на всі встановлені ризики, враховуючи при цьому особу обвинуваченого, обсяг доказів, який вже наявний у матеріалах кримінального провадження, те, що відносно ОСОБА_4 з моменту його затримання протягом досудового слідства та судового розгляду кримінального провадження було застосовано лише найбільш суворий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, приймаючи до уваги те, що він не має постійного місця роботи, має на утриманні двох неповнолітніх дітей ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , сторона захисту вважає про можливість зменшення розмір застави, як запобіжного заходу, застосованого до ОСОБА_4 , в межах передбачених п. 2 ч. 5 ст. 182 КІІК України - а саме до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно становить 53 680 грн.

28.11.2023 від прокурора надійшло клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

В обґрунтування заявленого клопотання стороною обвинувачення зазначено, що слідчим відділом Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області за процесуального керівництва Броварської окружної прокуратури Київської області здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні під № 0002820 від 14.08.2023 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, у 3 ст. 321 КК України, яке виділено з матеріалів кримінального провадження № 0000403 від 09.02.2023.

20.05.2023 ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 60 діб, з можливістю внести заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів доходів громадян.

11.07.2023 за рішенням керівника Броварської окружної прокуратури Київської області, строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000403 продовжено до 19.08.2023.

13.07.2023 слідчим суддею Броварського міськрайонного суду Київської області підозрюваному ОСОБА_4 продовжено строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 18.08.2023, з можливістю внесення застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів доходів громадян.

14.08.2023 з матеріалів кримінального провадження №0000403 від 09.02.2023 відносно підозрюваного ОСОБА_4 виділено окреме провадження № 0002820 від 14.08.2023.

15.08.2023 до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшов для розгляду обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0002820 від 14.08.2023.

16.08.2023 суддею Броварського міськрайонного суду Київської області продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 14.10.2023, з можливістю внесення застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214 720 гривень.

12.10.2023 ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області обвинуваченому продовжено строк тримання під вартою до 10.12.2023 з можливістю внесення розміру застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214 720 гривень.

В обґрунтування необхідності продовження відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою органом досудового розслідування покладається наявність ризиків передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, а саме можливість обвинуваченого переховуватись від органів досудового розслідування та суду, здійснювати незаконний вплив на свідків та експертів у цьому ж кримінальному провадженні, а також можливість обвинуваченого вчинити інше кримінальні правопорушення.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання, висловившись про його обґрунтованість та просив задовольнити його, з підстав викладених у ньому.

У судовому засіданні обвинувачений просив зменшити заставу. Крім того, подав в судовому засіданні письмове прохання, в якому зазначив, що в нього на утриманні двоє дітей та бабуся якій 86 років та якій допомагав оплачувати комунальні послуги. До затримання він офіційно ніде не працював. Просив зменшити розмір застави до мінімально можливого.

Захисник обвинуваченого просив суд зменшити розмір застави.

Щодо заявленого прокурором клопотання суд зазначає наступне.

Згідно пункту 5 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Матеріали клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою містять достатню кількість даних, які вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. ч. 1, 3 ст. 321 КК України, яке відповідно до статті 12 Кримінального кодексу України відноситься до категорії тяжких злочинів.

Суддею у кримінальному провадженні встановлено наявність обґрунтованих ризиків, передбачених пунктами 1,3, 5 частини 1 статті 177 КПК України і в обґрунтування застосування запобіжного заходу відносно обвинуваченого покладається необхідність запобігання його спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків та експертів у цьому кримінальному провадженні, а також запобігання можливості обвинуваченого вчинити інше кримінальне правопорушення.

При продовженні строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд враховує обставини, які визначені статтею 178 КПК України, враховуючи тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому, у разі визнання його винним у злочинах, у вчиненні яких він обвинувачується, особу обвинуваченого, його вік, стан здоров`я, а також те, що він обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину та, перебуваючи на волі, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки обвинувачений раніше судимий за вчинення злочину, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України. При встановленні наявності ризику незаконного впливу на свідків, експертів суд враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні. Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Отже існує ймовірність того, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків, оскільки перебуваючи на свободі, не маючи запобіжного заходу, знаючи їх місце проживання, зможе впливати на них з метою зміни показів на такі, що не відповідають дійсності та виправдовують його як підозрюваного. Крім того, обвинувачений не має постійного джерела заробітку, офіційно не працевлаштований, тому може вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Із наведених вище підстав, суд вважає, що інші менш суворі запобіжні заходи (особисте зобов`язання, порука, домашній арешт) не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, тому вказані обставини дають всі підстави вважати, що у разі застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ані ж тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам передбачених пунктами 1,3,5 частини 1 статті 177 КПК України та не забезпечить виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, а тому підстав для застосування іншого, більш м`якого, запобіжного заходу, ані ж тримання під вартою не має.

При цьому, строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , спливає 10.12.2023 року.

Доказів, які б підтвердили неможливість продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_4 за станом здоров`я чи з інших підстав такого запобіжного заходу, як тримання під вартою стороною захисту - не надано, а судом не встановлено.

Суд вважає, що на даному етапі досудового розслідування продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого є виправданим та необхідним та приходить до висновку про доцільність продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 .

Щодо клопотання захисника суду зазначає наступне.

Кримінальне процесуальне законодавство не визначає переліку підстав зміни запобіжного заходу за клопотанням сторони захисту, стаття 201 КПК України вказує тільки на те, що до клопотання мають бути додані матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання.

Зміна чи скасування запобіжного заходу обумовлюється тим, що в ході кримінального провадження змінюються підстави застосування чи обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, внаслідок чого запобіжний захід може бути скасований або замінений на інший - більш або менш суворий.

Зміна запобіжного заходу може полягати у зміні виду запобіжного заходу, скасуванні, зміні або покладенні додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, чи у зміні способу виконання цих обов`язків.

Суд вже висловлювався під час розгляду подібних клопотань в цьому та в інших кримінальних провадженнях про те, що, на його думку, підставами звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу є обставини, які або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу. Такими підставами, наприклад, може бути суттєва зміна обставин, що їх було взято до уваги при обранні запобіжного заходу, а саме змінилася кваліфікація кримінального правопорушення, погіршився стан здоров`я обвинуваченого, змінився склад його родини чи утриманців, або майновий стан, інші обставини, які мають суттєве значення.

Такі ж підстави можуть бути враховані судом в конкретній справі при вирішенні питання про зменшення розміру застави, який було визначено раніше за судовим рішенням.

Суд вкотре зазначає, що обґрунтованість застосування запобіжного заходу у вигляді застави, може піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за яких вказаний запобіжний захід було застосовано, та у зв`язку з виникненням інших обставин, які можуть бути підставами зміни запобіжного заходу в сторону його пом`якшення або скасування, оскільки строк дії цього запобіжного заходу в ухвалах суду не зазначено, а тривалість в часі запобіжного заходу без врахування обставин справи в конкретному випадку може призвести до порушення прав, свобод чи інтересів учасників кримінального провадження.

У своєму клопотанні та поясненнях, наданих в судовому засіданні, обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ставлять питання про зміну застосованого запобіжного заходу в частині зменшення розміру застави шляхом її зменшення до 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 53 680 грн.

Підставами своїх вимог обвинувачений та його захисник зазначають: утримання ним своїх неповнолітніх дітей та бабусі, а також необхідність надання їм фінансової та фізичної допомоги; значний сплив часу, у зв`язку з чим визначені судом ризики зменшились; свою належну процесуальну поведінку; застосування найбільш сурового запобіжного заходу з самого початку затримання обвинуваченого.

Відповідно ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Суд враховує те, що на час розгляду клопотання про зменшення розміру застави (зміни запобіжного заходу) призначено та проводиться судовий розгляд на підставі обвинувального акта; продовжують існувати ризик незаконно впливати на свідків та ризик переховування від правосуддя, хоча вони істотно зменшились з плином часу та у зв`язку із завершенням досудового розслідування; наявність вказаних вище ризиків стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 , дій до яких він може вдатись, висунення обвинувачення у вчиненні тяжкого злочину, тяжкості покарання (від 6 до 10 років), що загрожує, у своїй сукупності вказують на необхідність застосування запобіжного заходу, що є більш жорстким, аніж особисте зобов`язання чи порука.

Разом з тим, суд враховує, що в кримінальному провадженні розпочато судовий розгляд, за встановленим порядком досліджуються письмові документи сторони обвинувачення, застосування застави, яка була визначена для обвинуваченого в розмірі 80 прожиткових мінімуми. Практика Європейського суду з прав людини передбачає у разі належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого, пом`якшувати умови обмеження прав та свобод людини, пов`язані зі застосуванням запобіжного заходу. У цьому випадку необхідно також врахувати, що під час розгляду клопотання прокурор не надав суду відомостей про те, що ОСОБА_4 намагався якимось чином зв`язатись з учасниками у цьому кримінальному провадженні чи якимось іншим чином впливати на них.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (стаття 2 КПК України).

На підставі викладеного суд вважає, що оскільки ризики частково зменшилися, а тому ризик впливу на свідків чи експертів може тільки припускатись; враховуючи належну процесуальну поведінку обвинуваченого протягом часу розгляду справи; тривалість дії запобіжного заходу, стосовно обвинуваченого необхідно встановити заставу меншого розміру, з урахуванням обставин, про які йде мова вище, який дозволить забезпечити виконання ним своїх процесуальних обов`язків у цьому провадженні, оскільки це є основною метою застосування запобіжного заходу, а не покарання особи, вина якої не встановлена вироком суду.

Суд враховує, що протягом усього часу з моменту набуття статусу обвинуваченого на ОСОБА_4 покладені обов`язки, визначені ст. 42 КПК України, а саме: 1) прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб; 2) виконувати обов`язки, покладені на нього рішенням про застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 3) підкорятися законним вимогам та розпорядженням слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; 4) надавати достовірну інформацію представнику персоналу органу пробації, необхідну для підготовки досудової доповіді (ч. 7 ст. 42 КПК України). Таким чином, ці обов`язки забезпечуються заставою.

Розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу обвинуваченого, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб утримати його від втечі (GAFA v. MALTA, no. 54335/14, 22 травня 2018, п.70).

З урахуванням цих обставин суд вважає, що застава у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (60 х 2 684,00 грн. = 161 040,00 грн.) з тією ж вірогідністю зможе забезпечити виконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків та буде найбільш домірним заходом на теперішній час, який збалансовує інтереси суспільства і держави та інтереси обвинуваченого.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 183, 194, 331 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , раніше обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, а саме по 26.01.2024 року включно та утримувати його в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу в частині суми застави задовольнити частково.

Запобіжний захід ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , змінити в частині суми застави, а саме зменшити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , розмір застави, достатній для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків передбачених КПК України у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 161 040,00 грн.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:

1) прибувати до прокурора, суду за кожною вимогою;

2) не відлучатися з м. Бровари Київської області без дозволу прокурора або суду;

3) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) утриматись від спілкування з потерпілими, свідками в даному кримінальному провадженні, та роз`яснити, що в разі невиконання таких обов`язків може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід;

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу із відміткою банку має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення, яка після його отримання та перевірки має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та суд.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження та направити ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області протягом 7 (семи) днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 29.11.2023.

Суддя ОСОБА_8