Справа № 492/1246/23
Провадження № 1-кп/513/39/24
Саратський районний суд Одеської області

У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2024 року Саратський районний суд Одеської області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілої ОСОБА_4 ,

потерпілої ОСОБА_5 ,

представника потерпілих ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000465 від 09 серпня 2023 року за обвинуваченням

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Арциз Одеської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , з середньою спеціальною освітою, не одруженого, офіційно не працюючого, раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України,

у с т а н о в и в:

Ухвалою суду від 22 листопада 2023 року призначено підготовче судове засідання за обвинувальним актом у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_7 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України.

17 січня 2024 року до суду надійшло клопотання про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту, відповідно до якого прокурор просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту ОСОБА_7 , заборонивши йому цілодобово відлучатись з місця проживання, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

Прокурор у підготовчому судовому засіданні просив задовольнити клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту терміном 2 місяці, за адресою: АДРЕСА_1 . Клопотання обґрунтоване тим, що розуміючи тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому, останній може переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню, знищити, сховати або спотворити данні, вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_7 та його захисник адвокат ОСОБА_8 вважають, що ризики наведені прокурором є не обґрунтованими, оскільки ОСОБА_7 характеризується позитивно, прибуває у судові засідання, не спілкувався із родичами та свідками, всі докази по кримінальному провадженню перебувають у прокурора, обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.119 КК, щодо ненавмисних дій, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, позитивно характеризується, має на утриманні батьків похилого віку, у зв`язку із чим просили в задоволенні клопотання відмовити.

Потерпілі ОСОБА_4 та ОСОБА_5 та їх адвокат ОСОБА_6 , підтримали клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки обвинувачений приїжджав у с.Новоселівка до потерпілої ОСОБА_5 та висловлював свою позицію щодо подій кримінального правопорушення, спілкувався із світком ОСОБА_9 , у звязку із чим на обвинуваченого необхідно покласти обов`язки утриматись від спілкування із свідками, щоб не були спотворені докази.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши подане клопотання та наявні матеріали, дійшов до таких висновків.

Згідно з положеннями ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (ч. 2 ст. 177 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України.

Під обґрунтованою підозрою на стадії судового розгляду суд розуміє існування фактів та інформації, які здатні переконати неупередженого спостерігача в тому, що певна особа могла вчинити злочин, у такому випадку наявні докази об`єктивно пов`язують цю особу із певним злочином. При цьому, критерій обґрунтованості підозри зовсім не вимагає того, щоб ці докази були достатніми для того, щоб визнати особу винуватою та забезпечити її засудження, але мають бути достатніми (вагомими) для того, щоб виправдати подальше існування заходів забезпечення судового розгляду. Такий стандарт доказування є найнижчим і не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою злочину.

Обвинувальний акт стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 перебуває на розгляді в суді.

Наведеного вище достатньо для висновку, не вирішуючи питання про доведеність вини під час розгляду клопотання, що підозра відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра», зокрема з урахуванням положень п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК України.

Судом встановлено, що обвинувачений ОСОБА_7 працює не офіційно, має постійне місце проживання, не є інвалідом, характеризується позитивно.

Щодо обґрунтованості ризиків неналежного виконання обвинуваченим ОСОБА_7 покладених на нього процесуальних обов`язків, то слід зазначити таке.

Обвинувачений ОСОБА_7 , перебуваючи на волі, будучи обізнаним із санкцією статті, яка йому інкримінується, може переховуватися від суду. Суд враховує, що запобігання ризику переховування обвинуваченого ОСОБА_7 від суду та перешкоджання ним розгляду кримінального провадження, становить суспільний інтерес, який полягає в забезпеченні відправлення судочинства, а тому вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання, яке загрожує ОСОБА_7 , оскільки він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді обмеженням волі на строк від трьох до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк.

Надаючи оцінку можливості обвинуваченого ОСОБА_7 вплинути на свідків, суд враховує, що згідно чинного законодавства, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, а тому ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Водночас суд критично ставиться до ризику вчинення ОСОБА_7 іншого кримінального правопорушення, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, так як вказаний ризик є формальним та не підтверджується жодними матеріалами, долученими до клопотання.

Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст. 178 КПК України, а також доведеність прокурором під час судового розгляду клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним ризикам, клопотання прокурора про застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту підлягає частковому задоволенню, враховуючи наведене суд, вважає за доцільне застосувати до обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. строком на 2 місяці, який забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_7 .

На підставі ст. ст. 176-178, 181, 194, 314-316, 369-372, 392, 395 КПК України, суд, -

у х в а л и в:

Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до обвинуваченого ОСОБА_7 - задовольнити частково.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, в період часу з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин наступного дня у межах 60 днів, тобто до 06 квітня 2024 року, за адресою: АДРЕСА_1 .

На обвинуваченого ОСОБА_7 покласти обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до суду, прокурора; не відлучатися із з місця проживання без дозволу суду, прокурора; утримуватися від спілкування із потерпілим та свідками; повідомляти суд, прокурора про зміну місця проживання або місця роботи.

На період дії воєнного стану на території України дозволити підозрюваному ОСОБА_7 після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 15 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги», відлучатись з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебування останнього в укритті.

Роз`яснити ОСОБА_7 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання обвинуваченого та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Болградської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою статті 392 Кримінального процесуального Кодексу України.

Суддя ОСОБА_1