15.02.2024
Справа № 642/4323/23
Провадження № 1-кс/642/472/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Ленінського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , власника майна ОСОБА_3 , представника власника майна адвоката ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна ,-

ВСТАНОВИВ:

06.02.24 року до Ленінського районного суду м. Харкова звернувся представник заявника ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду міста Харкова у справі № 642/4323/23 від 25.12.2023 р. В обґрунтування клопотання зазначила, що в провадженні СВ ВП №2 Харківського РУП №3 ГУ НП в Харківській області перебуває кримінальне провадження №0000955 від 13.06.23р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 201-2 КК України.

25.12.2023 року ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова було накладено арешт на тимчасово вилучене майно, яке було вилучено 20.12.2023р. в період часу з 08 год. 53 хв. по 11 год. 03 хв. на підставі ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Харків, справа № 642/4323/23, провадження № 1-кс/642/3787/23, в ході обшуку будинку з надвірними будівлями та прибудинковою територією, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , де мешкає ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 грошові кошти номіналом по 100 грн в кількості 132 купюри (загальна сума 13 200 грн), номіналом по 200 грн в кількості 102 купюри (загальна сума 20 400 грн), номіналом по 500 грн в кількості 205 купюр (загальна сума 102 500 грн), номіналом по 1000 грн в кількості 21 купюра (загальна сума 21 000 грн); грошові кошти номіналом по 100 доларів в кількості 522 купюри (загальна сума 52 200 доларів), номіналом по 20 доларів в кількості 14 купюри (загальна сума 280 доларів), номіналом по 10 доларів в кількості 24 купюри (загальна сума 240 доларів), номіналом по 50 доларів в кількості 7 купюр (загальна сума 350 доларів), номіналом по 5 доларів в кількості 3 купюри (загальна сума 15 доларів), номіналом по 2 долари в кількості 4 купюри (загальна сума 8 доларів), номіналом по 1 долар в кількості 3 купюри (загальна сума 3 долари), номіналом по 50 євро в кількості 7 купюр (загальна сума 350 євро), номіналом по 20 євро в кількості 2 купюри (загальна сума 40 євро), номіналом по 10 євро в кількості 3 купюри (загальна сума 30 євро), номіналом по 5 євро в кількості 1 купюра (загальна сума 5 євро), резинки в кількості 10 шт.; планшет чорного кольору ТМ Lenovo A 7600 h, чохлі чорного кольору; мобільний телефон сірого кольору Redmi Note 12, EMEI-1 НОМЕР_1 , EMEI-2 НОМЕР_2 , з сім карткою, мобільний телефон чорного кольору Meizu M6s, EMEI-1 НОМЕР_3 , EMEI-2 НОМЕР_4 , який має пошкодження у вигляді розбиття екрану; документ бордового кольору типу «книжечка» на ім`я Omajoki Jasmin Ira Juliaana, ІНФОРМАЦІЯ_2 , серія НОМЕР_5 ; номерні знаки в кількості 17 штук: ATI-972, 7922-KC, COT 605, D6709XI, YHP-945, KEK 577, TAI-298, B-729J, MD 726J, KXA 5875, Z-65898, FGY-344, FIU-321, E-346Z, GFS-911, BYT-678, YFU 394, оскільки вказані предмети та речовини мають суттєве значення у кримінальному провадженні як речові докази та для запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Заявник посилається на те, що арештоване майно ОСОБА_3 не має жодного відношення до кримінального провадження за ч. 3 ст. 201-2 КК України, протягом тривалого часу жодних слідчих дій з ОСОБА_3 не проводиться, збереження арешту перешкоджає ОСОБА_3 у здійсненні права власності на належне йому майно.

В судовому засіданні ОСОБА_3 та представник заявника адвокат ОСОБА_4 клопотання підтримали посилаючись на викладені в ньому обставини. Зазначили що жодній особі наразі не повідомлено про підозру і необхідність в збереженні арешту - відсутня.

Прокурор до судового засідання не з`явився. Слідча надіслала заперечення проти клопотання у яких зазначила що досудове слідство триває, зокрема проводиться НСРД та аналізується здобута інформація, арештоване майно визнано речовими доказами, санкція статті ч. 3 ст. 201-2 КК України передбачає як вид покарання конфіскацію майна.

Дослідивши клопотання, заслухавши учасників судового процесу, суд встановив наступне.

В провадженні СВ ВП №2 Харківського РУП №3 ГУ НП в Харківській області перебуває кримінальне провадження № 0000955 від 13.06.23р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 201-2 КК України за фактом того що група осіб, на території Холодногірського та інших районах міста Харкова, здійснюють продаж автомобілів, ввезених на територію України в якості гуманітарної допомоги , в умовах воєнного стану.

25.12.2023 року ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова накладено арешт на майно, яке було вилучено 20.12.2023р. в період часу з 08 год. 53 хв. по 11 год. 03 хв. на підставі ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Харків, справа № 642/4323/23, провадження № 1-кс/642/3787/23, в ході обшуку будинку з надвірними будівлями та прибудинковою територією, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , де мешкає ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 грошові кошти номіналом по 100 грн в кількості 132 купюри (загальна сума 13 200 грн), номіналом по 200 грн в кількості 102 купюри (загальна сума 20 400 грн), номіналом по 500 грн в кількості 205 купюр (загальна сума 102 500 грн), номіналом по 1000 грн в кількості 21 купюра (загальна сума 21 000 грн); грошові кошти номіналом по 100 доларів в кількості 522 купюри (загальна сума 52 200 доларів), номіналом по 20 доларів в кількості 14 купюри (загальна сума 280 доларів), номіналом по 10 доларів в кількості 24 купюри (загальна сума 240 доларів), номіналом по 50 доларів в кількості 7 купюр (загальна сума 350 доларів), номіналом по 5 доларів в кількості 3 купюри (загальна сума 15 доларів), номіналом по 2 долари в кількості 4 купюри (загальна сума 8 доларів), номіналом по 1 долар в кількості 3 купюри (загальна сума 3 долари), номіналом по 50 євро в кількості 7 купюр (загальна сума 350 євро), номіналом по 20 євро в кількості 2 купюри (загальна сума 40 євро), номіналом по 10 євро в кількості 3 купюри (загальна сума 30 євро), номіналом по 5 євро в кількості 1 купюра (загальна сума 5 євро), резинки в кількості 10 шт.; планшет чорного кольору ТМ Lenovo A 7600 h, чохлі чорного кольору; мобільний телефон сірого кольору Redmi Note 12, EMEI-1 НОМЕР_1 , EMEI-2 НОМЕР_2 , з сім карткою, мобільний телефон чорного кольору Meizu M6s, EMEI-1 НОМЕР_3 , EMEI-2 НОМЕР_4 , який має пошкодження у вигляді розбиття екрану; документ бордового кольору типу «книжечка» на ім`я Omajoki Jasmin Ira Juliaana, ІНФОРМАЦІЯ_2 , серія НОМЕР_5 ; номерні знаки в кількості 17 штук: ATI-972, 7922-KC, COT 605, D6709XI, YHP-945, KEK 577, TAI-298, B-729J, MD 726J, KXA 5875, Z-65898, FGY-344, FIU-321, E-346Z, GFS-911, BYT-678, YFU 394, оскільки вказані предмети та речовини мають суттєве значення у кримінальному провадженні як речові докази та для запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Як вбачається з мотивувальної частини ухвали місцевого суду, накладаючи арешт на майно, слідчий суддя дійшов висновку про те, що такий захід забезпечення кримінального провадження необхідний з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження , оскільки наявні обґрунтовані підстави вважати, що дане майно має значення для встановлення обставин під час досудового розслідування та відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

При накладенні арешту на майно з метою збереження речових доказів, слідчий суддя самостійно перевіряє відповідність ознак майна критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України.

З огляду на положення частин 2, 3 ст. 170 КПК України майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Під час судового розгляду та при дослідженні матеріалів клопотання про скасування арешту, слідчим суддею не встановлено обґрунтованості заявлених вимог, оскільки не доведено, що викладені обставини в клопотанні базуються на об`єктивних фактах і правових підставах.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП]). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції» від 22.09.1994р., та «Кушоглу проти Болгарії» від 10.05.2007р.). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції» від 23.09.1982р.). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» від 21.02.1986р.).

Суд приходить до висновку, що зазначені в клопотанні доводи не вказують на необґрунтованість накладення арешту на майно та не доводять, що в подальшому відпала потреба в застосуванні арешту, оскільки за встановлених обставин вбачається, що підстави, на які посилається заявник, що, на його думку, свідчать про необхідність скасування вказаного арешту, продовжують бути предметом перевірки органу досудового розслідування в межах кримінального провадження №0000955 .

За вказаних обставин, під час судового розгляду даного клопотання за наданими матеріалами встановлено, що втручання у право власності власника майна обумовлене законними критеріями, тобто з дотриманням відповідних положень національного законодавства та у відповідності до принципу верховенства права. Також, слідчим суддею встановлено, що даний час дотримано «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства й вимогами захисту основоположних прав власника майна та відповідно існує пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються органом досудового розслідування, та метою, яку прагнуть досягти.

Таким чином, за наслідками судового розгляду слідчий суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, в силу принципу змагальності сторін не доведено необґрунтованості накладення арешту на майно та не доведено того, що на даний час відпала потреба в продовженні дії такого заходу забезпечення кримінального провадження, а відтак вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова у справі №642/4323/23 від 25.12.2023р.

Керуючись статтями 7, 9, 170-174, 309, 376, 392, 532 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника власника майна адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна залишити без задоволення як передчасний.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1