Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-кп/4809/548/23 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
ЄРДР № Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.10.2023 року. Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Кропивницького апеляційного суду ОСОБА_2 ,

із секретарем ОСОБА_3 ,

за участю прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кропивницькому кримінальне провадження за апеляційними скаргами прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_7 , захисника ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 на вирок Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 29 червня 2023 року, та клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИВ:

За вироком Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 29 червня 2023 року ОСОБА_6 продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на період апеляційного оскарження, але не більше ніж шістдесят днів, тобто до 10.30 год. 27.08.2023 року.

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 23.08.2023 продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 на 60 днів, а саме: до 20.10.2023, включно.

До Кропивницького апеляційного суду з клопотанням звернулась прокурор відділу організації і забезпечення підтримання публічного обвинувачення в суді ОСОБА_4 , в якому просить продовжити ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого спливає 20.10.2023.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначила, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке згідно зі ст. 12 КК України відноситься до особливо тяжких. За вироком Кіровоградського районного суду від 29.06.2023 його визнано винним за ч. З ст. 187 КК України та призначено покарання у виді 10 років позбавлення волі з конфіскацією майна. Тобто призначено покарання з реальним його відбуванням, а тому наявні реальні ризики незаконного впливу на потерпілу і свідків, а також того, що обвинувачений може вжити заходів для перешкоджання здійснення апеляційного розгляду та уникнення ним відбування призначеного покарання.

Таким чином, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає особі обвинуваченого, який не має постійного місця проживання, є громадянином РФ і не має стійких родинних зв`язків, характеру та тяжкості діянь, які його інкримінуються, позбавить можливості перешкодити інтересам правосуддя, зокрема і ухиленню від суду, а також забезпечення виконання процесуальних рішень, у зв`язку із тяжкістю кримінального правопорушення, виду та розміру покарання за нього, можливість вчинення засудженим спроби уникнення подальшого покарання, незаконного впливу на учасників процесу.

Ризики, які були наявні при обранні та продовженні запобіжного заходу на стадії досудового слідства та судового розгляду кримінального провадження по суті пред`явленого обвинувачення не зменшилися, адже на даний час судове провадження не завершено, остаточне рішення у справі не прийнято.

Заслухавши прокурора, яка підтримала клопотання, обвинуваченого та його захисника, які заперечували проти задоволення клопотання, апеляційний суд приходить до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню враховуючи наступне.

На даний час неможливо закінчити апеляційний розгляд даної справи та колегіально вирішити вищевказане клопотання прокурора до 20.10.2023 кінця 60-денного строку тримання під вартою ОСОБА_6 у зв`язку з перебуванням судді ОСОБА_9 у відпустці.

Частиною 2 статті 29 Конституції України регламентовано, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд, за клопотанням сторони обвинувачення або захисту, має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого; вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до абз. 5 п.20? Перехідних положень КПК України, у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Згідно із ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Пунктом 5 частини 2 статті 183 КПК України визначено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Рішенням ЄСПЛ «Клоот проти Бельгії» визначено, що «Серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших правопорушень. Однак, необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться».

Доводи викладені у клопотанні прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів є обґрунтованими.

Зокрема, перевіркою матеріалів кримінального провадження встановлено, що вироком Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 29 червня 2023 року ОСОБА_6 призначено за ч.3 ст.187 КК України, покарання у виді позбавлення волі на строк 10 років із конфіскацією майна. Тобто призначено покарання з реальним його відбуванням, тому наявні ризики того, що обвинувачений може вжити заходів для перешкоджання здійснення апеляційного розгляду та вжити заходів уникнення ним відбування призначеного покарання районним судом.

Крім того, реальним є ризик незаконного впливу на потерпілу та свідків, оскільки ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

За таких обставин, оскільки триває апеляційний розгляд де за клопотанням учасників процесу можуть бути допитані потерпіла та свідки, то колегія суддів погоджується з тим, що доведеним є ризик незаконного впливу обвинуваченим на свідків в даному кримінальному провадженні, з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними показань.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідатиме особі обвинуваченого, характеру та тяжкості діянь, які йому інкримінуються, позбавить можливості перешкодити інтересам правосуддя, зокрема, і ухиленню від суду, а також забезпечення виконання процесуальних рішень, у зв`язку з тяжкістю вчиненого кримінального правопорушення та покарання за нього, можливість вчинення засудженим спроби втечі з метою уникнення подальшого покарання; незаконного впливу на потерпілих, свідків та інших учасників процесу.

Ризики, які були наявні при обранні та продовженні запобіжного заходу на стадії досудового слідства та судового розгляду кримінального провадження по суті пред`явленого обвинувачення не зменшилися, адже на даний час судове провадження не завершено, остаточне рішення в справі не прийнято.

Відповідно до рішення ЄСПЛ від 20.05.2010 у справі «Москаленко проти України», суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 02.10.2014 у справі «Воляник проти України», визначено що допустимими підставами для взяття й утримання особи під вартою є наявність з боку підозрюваного таких загроз як: перешкоджання розслідуванню, вплив на свідків та інших осіб, ухилення від слідства та суду або повторне вчинення злочину.

Отже, обрання більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_6 під час апеляційного розгляду кримінального провадження.

Враховуючи викладене, клопотання прокурора підлягає задоволенню, оскільки метою продовження запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_6 покладених на нього процесуальних обов`язків, що виправдовує дію саме такого запобіжного заходу.

Керуючись ч.2 ст. 376, ст. ст. 176-178, 183, 193, 194, 331, 401, 418, 419, 424, КПК України, п.20? Перехідних положень КПК України, апеляційний суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора - задовольнити.

Продовжити дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів, тобто до 16 грудня 2023 року включно.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду ОСОБА_2