справа № 626/2849/21
провадження № 1-кп/631/32/23
У Х В А Л А

про виклик у судове засідання експерта

21 листопада 2023 року селище міського типу Нова Водолага

Колегія суддів Нововодолазького районного суду Харківської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

а також

з боку сторони обвинувачення:

прокурора ОСОБА_5 ,

потерпілої ОСОБА_6 ,

представника потерпілої ОСОБА_7 ,

потерпілого ОСОБА_8 ,

з боку сторони захисту:

обвинуваченого ОСОБА_9 ,

захисника ОСОБА_10 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні залу судових засідань № 1 Нововодолазького районного суду Харківської області справу з єдиним унікальним № 626/2849/21 за кримінальним провадженням, внесеним до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 липня 2021 року під № 0000308 за обвинуваченням ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 Кримінального кодексу України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Нововодолазького районного суду Харківської області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 липня 2021 року під № 0000308 за обвинуваченням ОСОБА_9 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 Кримінального кодексу України.

20 листопада 2023 року захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_10 через систему «Електронний суд», звернувся з клопотання, що було зареєстроване за вхідним № 6358/23-вх., відповідно до якого просив суд викликати у судове засідання лікаря, судово-медичного експерта імунолога відділення судово-медичної імунології бюро судово-медичних експертиз Комунального закладу охорони здоров`я «Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи» Департаменту охорони здоров`я Харківської обласної державної адміністрації ОСОБА_11 для допиту та надання пояснень стосовно висновку експерта, наданого у рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 липня 2021 року під № 0000308 за обвинуваченням ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 Кримінального кодексу України. Дане клопотання мотивоване тим, що в ході судового розгляду судом було досліджено ряд експертиз. Відповідно експертного висновку № 14/1494-Дм/21, наданого лікарем судово- медичним експертом імунологом ОСОБА_11 , «кров від трупа ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 належить до групи А з ізогемаглютиніном анти-В.» (такі самі висновки викладені в експертизах: № 14/1489-Дм/21 та № 14/1488- Дм/21 - експерт ОСОБА_13 , № 14/1492-Дм/21 та № 14/1491-Дм/21 - експерт ОСОБА_14 , № 14/1493-Дм/21 - експерт ОСОБА_15 ).

Відповідно до висновку експерта № 12-17/167-КРт/21 трупа ОСОБА_12 (наданий судово-медичним експертом ОСОБА_16 , якого було допитано в судовому засіданні), в її підсумках експерт зазначив, що: «кров трупа ОСОБА_12 належить до групи А з ізогемаглютиніном анти-В, крім того в крові трупа ОСОБА_12 виявлено супутній антиген Н.» На аркуші 5 висновку зазначеної експертизи експерт посилається на висновок експерта № 14/1498-Дм/21 (судово-медична імонулогія) від 26 липня 2021 року, де вказано, що кров трупа ОСОБА_12 , 1954 року народження, належить до групи А з ізогемаглютиніном анти-В. Крім того в крові від трупа ОСОБА_12 виявлено супутній антиген Н. Проте матеріали кримінальної справи не містять висновок експерта №14/1498-Дм/21.

Як вказав захисник, матеріали справи містять різні висновки експертів, якими встановлено різна належність крові трупа ОСОБА_12 , а саме в експертизі 14/1494-Дм/21: «група А з ізогемаглютиніном анти-В», проте в експертизі № 12-17/167-КРт/21: «групи А з ізогемаглютиніном анти-В з супутнім антигеном Н».

З метою усунення зазначених розбіжностей належності групи крові трупа ОСОБА_12 та з`ясування можливості впливу супутнього антигену «Н» на визначення групи крові та встановлення впливу супутнього антигену «Н» на кров, яка була виявлена та вилучена під час огляді місяця події та при змивах з кінцівок ОСОБА_9 , захисник вважав за необхідне викликати в судове засідання лікаря судово-медичного експерта імунолога ОСОБА_11 з метою надання роз`яснень висновку експерта.

Крім того, адвокат зазначив, що відповідно до висновку № 14/1494-Дм/21 (висновок наданий лікарем судово-медичного експерта імунолога ОСОБА_11 ) «на фрагменті тканини (об`єкти № № 1 - 3), вилученому при огляді місця події за адресою АДРЕСА_1 виявлена кров людини групи А з ізогемаглтиніном анти-В, походження якої від громадянина ОСОБА_12 не виключає».

Захисник звернув увагу, що кров трупа ОСОБА_12 та кров обвинуваченого ОСОБА_9 належать до групи А, з ізогемаглютиніном анти-В, а отже з метою з`ясування чи може походити кров, яка міститься на фрагменті тканини (об`єкти № № 1 - 3), вилученому при огляді місця події за адресою АДРЕСА_1 від обвинуваченого ОСОБА_9 , необхідно викликати та допита в судовому засідання лікаря судово-медичного експерта імунолога ОСОБА_11 .

У судовому засіданні захисник ОСОБА_9 - адвокат ОСОБА_10 підтримав подане ним клопотання про виклик експерта та просив його задовольнити з підстав наведених у його письмовому клопотанні.

Присутній у судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_9 подане захисником клопотання підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити.

Прокурор Красноградської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_5 у судовому засіданні вважала за можливе допитати у судовому засіданні експерта, але тільки в межах наданого ним експертного висновку та проведеного дослідження.

Представник потерпілої ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_7 вважала за недоцільне викликати експерта для допиту, оскільки, на її думку, в даному випадку сторона захисту бажає отримати додаткові відомості, шо не були предметом експертного дослідження.

Потерпілі ОСОБА_6 та ОСОБА_8 у судовому засіданні підтримали думку представника потерпілої, а також прокурора.

Колегія суддів, вислухавши думку учасників кримінального провадження з приводу заявленого клопотання, дійшла наступного висновку.

Згідно з частиною 1 статті 1 Кримінального процесуального кодексу України, порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (частина 2 статті 1 Кримінального процесуального кодексу України).

Відповідно до положень статті 2 Кримінального процесуального кодексу України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Послідовність викладу в диспозиції статті 2 Кримінального процесуального кодексу України, яка визначає завдання кримінального провадження, дає підстави для висновку, що застосування належної юридичної процедури є не самоціллю, а важливою умовою досягнення результатів кримінального судочинства, які законодавець визначив як пріоритетні, - захисту особи, суспільства та держави від злочинних посягань, охорони прав і свобод людини, забезпечення оперативного й ефективного розкриття кримінальних правопорушень і справедливого судового розгляду.

У частині 2 статті 63 Конституції України задекларовано, що підозрюваний, обвинувачений чи підсудний має право на захист.

Свій розвиток наведена конституційна норма знайшла відображення у Кримінальному процесуальному кодексі України, зокрема статті 20, якою регламентовано, що підозрюваний, обвинувачений, виправданий, засуджений має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені цим Кодексом.

Приписами частини 2 статті 22 Кримінального процесуального кодексу України регламентовано, що сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (частина 6 статті 22 Кримінального процесуального кодексу України).

При цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом (частина 1 статті 26 Кримінального процесуального кодексу України).

Права сторони захисту визначені у статті 42 Кримінального процесуального кодексу України, зокрема обвинувачений має право: брати участь під час судового розгляду у допиті свідків обвинувачення або вимагати їхнього допиту, а також вимагати виклику і допиту свідків захисту на тих самих умовах, що й свідків обвинувачення; збирати і подавати суду докази; висловлювати в судовому засіданні свою думку щодо клопотань інших учасників судового провадження тощо.

Відповідно до частини 1 статті 84 Кримінального процесуального кодексу України доказами у кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані в передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів і обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню Ці дані встановлюються, зокрема, таким засобом, як висновок експерта.

Так, висновок експерта є процесуальним джерелом доказів, що прямо передбачено у частині 2 статті 84 Кримінального процесуального кодексу України.

Судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Згідно з частиною 1 статті 101 Кримінального процесуального кодексу України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи».

Допит експерта є процесуальною дією, яка може здійснюватися як в ході досудового розслідування, так і під час судового розгляду.

Процесуальний порядок та предмет допиту експерта у суді визначений положеннями статті 356 Кримінального процесуального кодексу України, частина 1 якої обумовлює, що за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого або за власною ініціативою суд має право викликати експерта для допиту для роз`яснення висновку.

При цьому, предметом допиту експерта є роз`яснення або уточнення даного їм висновку.

Експерту можуть бути поставлені запитання щодо наявності в експерта спеціальних знань та кваліфікації з досліджуваних питань (освіти, стажу роботи, наукового ступеня тощо), дотичних до предмета його експертизи; використаних методик та теоретичних розробок; достатності відомостей, на підставі яких готувався висновок; наукового обґрунтування та методів, за допомогою яких експерт дійшов висновку; застосовності та правильності застосування принципів та методів до фактів кримінального провадження; інші запитання, що стосуються достовірності висновку (частина 3 статті 356 Кримінального процесуального кодексу України).

Як визначено у частині 7 статті 101 Кримінального процесуального кодексу України, висновок експерта надається в письмовій формі, але кожна сторона має право звернутися до суду з клопотанням про виклик експерта для допиту під час судового розгляду для роз`яснення чи доповнення його висновку.

Системно проаналізувавши доводи, наведені у клопотанні сторони захисту, у сукупності із наявними матеріалами кримінального провадження, безпосередньо дослідженими судом, разом із висновком експерта № 14/1494-Дм/21, колегія суддів вважає, що дійсно є підстави для допиту у судовому засіданні судово-медичного експерта, імунолога відділення судово-медичної імунології бюро судово-медичної експертизи Комунального закладу охорони здоров`я «Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи» Департаменту охорони здоров`я Харківської обласної державної адміністрації ОСОБА_11 , з метою встановлення достатності відомостей, на підставі яких готувався вищевказаний висновок.

Відповідно до пункту 2 частини 5 статті 69 Кримінального процесуального кодексу України експерт зобов`язаний прибути до суду і дати відповіді на запитання під час допиту.

Керуючись статтями 1 - 3, 7, 8, частинами 1 та 3 статті 11, статтею 20, частинами 1 та 3 статті 21, статтями 22, 26, 42, 84, 69, 101, 356, 369 - 372, частиною 2 статті 392, частиною 5 статті 532, статтею 533 Кримінального процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання захисника обвинуваченого про виклик у судове засідання для допиту експерта - задовольнити.

Викликати у судове засідання судово-медичного експерта, імунолога відділення судово-медичної імунології бюро судово-медичної експертизи Комунального закладу охорони здоров`я «Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи» Департаменту охорони здоров`я Харківської обласної державної адміністрації ОСОБА_11 для допиту та надання пояснень стосовно висновку експерта від 03 серпня 2021 року № 14/1494-Дм/21.

Експерта викликати у судове засідання, яке відбудеться 21 грудня 2023 року о 10 годині 00 хвилин у приміщенні Нововодолазького районного суду Харківської області, розташованого за адресою: Харківська область, Харківський район, селище міського типу Нова Водолага, вулиця Захисників України, будинок № 1.

Копію ухвали направити до Комунального закладу охорони здоров`я «Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи» Департаменту охорони здоров`я Харківської обласної державної адміністрації (адреса: місто Харків, вулиця Дмитрівська, будинок № 14)

Ухвала окремому оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її постановлення. Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачені частиною 1 статті 392 Кримінального процесуального кодексу України.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Суддя: ОСОБА_2

Суддя: ОСОБА_3