Ухвала

Іменем України

27 листопада 2023 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу Управління СБ України в Житомирській області підполковника юстиції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м.Донецьк, з середньо - спеціальною освітою, одруженого, на утриманні малолітня дочка ІНФОРМАЦІЯ_2 , не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 Кримінального кодексу України у кримінальному провадженні №0000135 від 31.08.2023,

встановив:

Старший слідчий в ОВС слідчого відділу Управління СБ України в Житомирській області підполковник юстиції ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира із клопотанням, погодженим прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_7 , відповідно до змісту якого просить продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 30 (тридцять) днів без визначення розміру застави.

В обґрунтування поданого клопотання слідчий ОСОБА_3 зазначає, що слідчим відділом Управління СБ України в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000135 від 31.08.2023, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення. передбаченого ч.2 ст.111 КК України, та за фактом кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.258-3, ч.2 ст.260 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи громадянином України, свідомо порушуючи свій конституційний обов`язок щодо захисту Вітчизни, діючи в період збройного конфлікту, в умовах воєнного стану, усвідомлюючи характер своїх злочинних дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки таких дій та бажаючи їх настання, вирішив взяти участь у бойових діях на боці ворога (країни-агресора) - РФ, з метою нанесення шкоди суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканості, обороноздатності, державній, економічній та інформаційній безпеці України.

З метою реалізації свого злочинного наміру, ОСОБА_5 22 лютого 2022 року, перебуваючи в м.Донецьк, добровільно прибув до пункту збору мобілізованих так званої «ДНР», де погодився вступити до складу НЗФ, створеного на ТОТ так званої «ДНР», а саме до « НОМЕР_1 (в/ч НОМЕР_2 )» 1-го АК ДНР».

Крім того, невстановленими досудовим розслідуванням особами з числа представників НЗФ, створеного на ТОТ - «100 ОММБр (в/ч НОМЕР_2 )» 1-го АК ДНР» ОСОБА_5 було призначено на посаду стрільця 2 взводу 1 стрілецької роти 3 стрілецького батальйону « ІНФОРМАЦІЯ_3 (в/ч НОМЕР_2 )» 1-го АК ДНР».

В подальшому, в період з лютого 2022 року (точної дати слідством не встановлено) по 23.08.2023 ОСОБА_5 , діючи на боці ворога - держави-агресора РФ у складі НЗФ, створеного на ТОТ - « НОМЕР_3 ОММБр (в/ч НОМЕР_2 )» 1-го АК ДНР», на окупованих ЗС РФ територіях в районі населених пунктів Донецької області, вчиняв наступні дії: здійснював окупацію та охорону захоплених територій України; виконував вказівки та накази командирів з числа військовослужбовців збройних сил РФ та осіб з числа учасників НЗФ так званої «ДНР», які за званням чи посадою вище; облаштовував та укріплював блокпости, здійснював інженерно-технічне облаштування позицій.

29.09.2023 громадянину України ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України.

13.10.2023 ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 29.11.2023.

Постановою першого заступника керівника Житомирської обласної прокуратури від 24.11.2023 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено на 30 днів, тобто до 29.12.2023.

Необхідність продовження строку тримання ОСОБА_5 під вартою орган досудового розслідування обґрунтовує необхідністю запобігання ризикам, передбаченим п.п.1, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, та неможливістю завершення досудового розслідування до закінчення cтроку дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий ОСОБА_3 та прокурор ОСОБА_4 (який входить в групу прокурорів у кримінальному провадженні №0000135 від 31.08.2023) в судовому засіданні подане клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримали, з підстав, викладених у клопотанні. Прокурор додатково зазначив, що ризики, передбачені положеннями частини першої статті 177 КПК України, на час розгляду клопотання є актуальними.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник - адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні не заперечували проти задоволення клопотання.

Заслухавши думку учасників судового засідання, дослідивши матеріали клопотання, вислухавши учасників справи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно ч.3 ст.199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

У відповідності до ч.5 цієї ж статті, слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Відповідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан; наявність судимостей; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.

Щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає наступне.

Так як положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття "обґрунтованості підозри", в оцінці цього питання слідчій судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є джерелом права.

У своїх рішеннях, зокрема "Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства", "Нечипорук та Йонкало проти України", Європейський суд з прав людини наголошує, що "обґрунтована підозра" передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати неупередженого спостерігача в тому, що відповідна особа можливо вчинила злочин. При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування "обґрунтована підозра" не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи. Обґрунтована підозра повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення.

29 вересня 2023 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України, що є особливо тяжким злочином.

Так, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що надані слідчим та прокурором докази у їх сукупності переконали б неупередженого спостерігача, що ОСОБА_5 , можливо, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.111 Кримінального кодексу України, що підтверджується, зокрема: повідомленням про вчинення кримінального правопорушення (в порядку ст.214 КПК України) від 30 серпня 2023 року №30/5/4-10845; повідомленням першого заступника начальника Департаменту контрозвідувального захисту інтересів держави у сфері інформаційної безпеки від 14 вересня 2023 року №30/5/4-11381; рапортом; випискою з ІПНП України; протоколом огляду від 06 вересня 2023 року; протоколами допиту свідків від 13 вересня 2023 року, від 29 вересня 2023 року; протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 13 вересня 2023 року; довідками до протоколів пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 13 вересня 2023 року; протоколом допиту підозрюваного (із застосуванням відеозапису) від 10 листопада 2023 року; протоколом огляду від 14 листопада 2023 року; повідомленням начальника 3 відділу ГВ ЗНД УСБУ в Житомирській області підполковника ОСОБА_8 .

Ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 13 жовтня 2023 року у справі №296/10259/23 до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 29 листопада 2023 року.

Постановою першого заступника керівника Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_9 від 24 листопада 2023 року продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000135 від 31.08.2023, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України до трьох місяців, а отже першим заступником керівника Житомирської обласної прокуратури встановлено наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 .

При цьому, слідчий суддя враховує ризики, які не зменшились і продовжують існувати, які виправдовують тримання особи під вартою.

Зокрема, продовжує існувати ризик того, що підозрюваний ОСОБА_5 буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання, яке йому загрожує.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічним позбавленням волі, з конфіскацію майна.

У справі "Ілійков проти Болгарії" (заява №33977/96) від 26 липня 2001 року Європейський суд з прав людини вказав, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

На обґрунтування ризику можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя враховує, що тяжкість покарання збільшує його ймовірність.

Крім того, слідчий суддя вважає доведеним продовження існування ризику можливого продовження вчинення ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення або вчинення іншого правопорушення проти основ національної безпеки України, з огляду на обставини кримінального провадження №0000135 від 31.08.2023 та те, що підозрюваний раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення злочину, передбаченого ч.1 ст.309 КК України.

Разом з тим, суд вважає не достатньо доведеним продовження існування ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим шляхом.

Вирішуючи питання про продовження строку тримання підозрюваного під вартою, слідчим суддею враховані вимоги п.3 і п.4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Водночас, даних про наявність підстав для зміни запобіжного заходу на менш м`який, ніж тримання під вартою, слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено.

З огляду на наведене, враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення - державної зради (перехід на бік ворога в період збройного конфлікту, вчиненого в умовах воєнного стану), наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали, беручи до уваги особу підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для продовження строку тримання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , під вартою до 26 грудня 2023 року включно.

Відповідно до положень абз.8 ч.4 ст.183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Беручи до уваги приписи ч.4 ст.183 КПК України, розмір застави слідчим суддею не визначається, оскільки ОСОБА_5 пред`явлена підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України.

Враховуючи вищевикладене, клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу Управління СБ України в Житомирській області підполковника юстиції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 131, 132, 176-178, 183, 184, 193-194, 196-197, 199, 205 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу Управління СБ України в Житомирській області підполковника юстиції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 - задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 26 грудня 2023 року включно, без визначення розміру застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Повний текст ухвали складено 29 листопада 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1