Справа № 452/4596/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.12.2023 м. Турка

Турківський районний суд Львівської області у складі: слідчий суддя ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Турківського району Львівської області клопотання тимчасово виконуючого обов`язки начальника відділення поліції начальника слідчого відділу відділення поліції № 2 Самбірського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000587 від 15.12.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.246 КК України про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, в якому особі не повідомлено про підозру,-

ВСТАНОВИВ:

12.12.2023 року до слідчого судді Турківського районного суду Львівської області надійшло клопотання тимчасово виконуючого обов`язки начальника відділення поліції начальника слідчого відділу відділення поліції № 2 Самбірського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 погоджене з начальником Турківського відділу Самбірської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000587 від 15.12.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.246 КК України про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, в якому особі не повідомлено про підозру, в якому слідчий просить продовжити строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000587 від 15.12.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.246 КК України до шести місяців, тобто до 16.06.2024 року.

Позиції сторін кримінального провадження.

При розгляді клопотання суд вжив заходи до повідомлення сторін кримінального провадження, а також осіб, які зазначені в ухвалі в дозволений і в передбачений законом порядок шляхом скерування судового виклику.

Сторони у судове засідання не прибули, надали до суду клопотання, в якому просить проводити судове засідання за відсутності сторони, яка подала таке клопотання, клопотання підтримує в повному обсязі.

Суд вважає за можливе розглянути справу без його участі особи, яка подала таке клопотання.

Відповідно до ч.4 ст. 163 КПК України, неприбуття за судовим викликом особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, без поважних причин або неповідомлення нею про причини неприбуття не є перешкодою для розгляду клопотання.

Згідно норми ч.1 ст.107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Стислий опис провадження і суть питання, що вирішується ухвалою.

Згідно вимог ст.ст.127,129 Конституції України правосуддя здійснюють професійні судді і судочинство провадиться суддею одноособово.

Згідно ч.1 ст.31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснюється професійним суддею одноособово. Суддя для розгляду конкретного кримінального провадження визначається у порядку, передбаченому ст. 35 КПК України.

У відповідності до вимог ч.3 ст.35 КПК України визначено суддю для розгляду кримінального провадження, оскільки 12.12.2023 року до слідчого судді Турківського районного суду Львівської області надійшло клопотання.

Клопотання розглядається за ініціативою слідчого, погоджене з прокурором.

Обґрунтовуючи подане клопотання, сторона кримінального провадження вказує, що у провадженні СВ ВП №2 Самбірського РВП ГУ НП у Львівській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000587 від 15.12.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.246 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що у Самбірський районний відділ поліції надійшло телефонне повідомлення проте, що в НПП «Бойківщина» невідомою особою вчинено самовільну рубку п`яти дерев породи «Ялиця». 15.12.2021 року під час проведення огляду місця події в лісовому масиві неподалік с. Верхня Яблунька, кварталі № 17 Національного природнього парку «Бойківщина» виявлено самовільну рубку 5 дерев породи «Ялиця». Крім цього, неподалік місця вчинення на відстані 4 км виявлено шість сортиментів дерев породи «Ялиця» діаметром 22см, 25см, 22см, 20см, 20см, 22см, довжиною по 6 метрів. 15.12.2021 року постановою слідчого вищезгадана вилучена деревина визнана речовим доказом у кримінальному провадженні. 16.12.2021 року скеровано клопотання до слідчого судді Самбірського міськрайонного суду Львівської області про накладення арешту на вилучену деревину. 17.12.2021 року ухвалою слідчого судді Самбірського міськрайонного суду Львівської області задоволено клопотання слідчого та накладено арешт на майно. 18.12.2021 року проведено допит в якості свідка ОСОБА_5 , який повідомив що працює помічником лісничого НПП «Бойківщина» Яблунівського лісництва. 01 серпня 2022 року слідчим надано, в порядку ст. 40 КПК України, доручення оперативному підрозділу на становлення свідків та очевидців даного злочину. 19 серпня 2022 року скеровано запит в державну екологічну інспекцію з метою проведення розрахунку розміру майнової шкоди заподіяної природному середовищу внаслідок вчинення самовільної рубки. 01 листопада 2022 року слідчим повторно надано, в порядку ст. 40 КПК України, доручення оперативному підрозділу на становлення свідків та очевидців даного злочину. 05 листопада 2022 року надійшов рапорт від оперативного працівника про те, що у ході виконання доручення слідчого не вдалось встановити свідків та очевидців вчинення даного злочину. 19 листопада 2022 року скеровано повторно запит в державну екологічну інспекцію з метою проведення розрахунку розміру майнової шкоди заподіяної природному середовищу внаслідок вчинення самовільної рубки. 08 грудня 2022 року подано клопотання до слідчого судді Самбірського міськрайонного суду Львівської області, яке погоджено процесуальним прокурором про продовження строку досудового розслідування. 13 грудня 2023 року ухвалою слідчого судді Самбірського міськрайонного суду Львівської області продовжено строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні до 15 червня 2023 року. 14 лютого 2023 року надійшла відповідь з Державної екологічної інспекції у Львівській області відповідно до якої загальний розмір шкоди становить 15180,00грн. 02.10.2023 року отримано висновок судової інженерно-екологічної експертизи, згідно якого встановлено, що рубка лісу в кварталі № 17 виділі №12 Яблунівського лісництва НПП «Бойківщина» проведена з недотриманням вимог законодавства України про раціональне використання, охорону та відтворення лісових ресурсів. Розмір шкоди, заподіяної незаконною порубкою становить 15182 грн. Зазначає, що непродовження строку досудового розслідування призведе до порушення прав та інтересів потерпілого та можливість відшкодувати заподіяну шкоду.

Дослідивши матеріали клопотання у їх сукупності та взаємозв`язку, суд встановив наступні обставини справи, із посиланням на докази.

Інформація за вказаним фактом 15.12.2021 року внесена до ЄРДР за № 0000587 та розпочато досудове розслідування за правовою кваліфікацією за ч.3 ст.246 КК України.

Під час проведення досудового розслідування виконано наступні слідчі дії: допитано свідків, скеровано запити, надано доручення оперативному підрозділу.

Як вказано в клопотанні, на цей час жодній особі не повідомлено про підозру у вчиненні зазначеного злочину та строк досудового розслідування закінчується 15.12.2023 року, проте завершити досудове розслідування до вказаної дати неможливо, оскільки для виконання вимог кримінального процесуального закону щодо повного, всебічного і неупередженого дослідження обставин кримінального провадження необхідно провести такі слідчі та процесуальні дії: встановити інших свідків та очевидців кримінального правопорушення; провести радіорозвідку на місці події; провести інші слідчі (розшукові) та процесуальні дії, необхідність в яких виникне у ході досудового розслідування. Проведення в повному обсязі вказаних вище процесуальних дій є можливим у разі продовження строку досудового розслідування до дня повідомлення особі про підозру на шість місяців (тобто до 16.06.2024 року).

Відповідно до ч.1 ст. 294 КПК України якщо досудове розслідування злочину або кримінального проступку до моменту повідомлення особі про підозру неможливо закінчити у строк, зазначений в абз.2 ч.1 ст.219 КПК України, вказаний строк може бути неодноразово продовжений слідчим суддею за клопотанням прокурора або слідчого, погодженого з прокурором, на строк, встановлений п.п. 1-3 ч.2 ст.219 КПК України.

Слідчий суддя, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, при постановленні ухвали вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав і мотивів, з врахуванням положень закону.

Відповідно до ст. 219 КПК України, строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня повідомлення особі про підозру становить: 1) шість місяців - у кримінальному провадженні щодо кримінального проступку; 2) дванадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо злочину невеликої або середньої тяжкості; 3) вісімнадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжкого або особливо тяжкого злочину.

Згідно п.2 абз.3 ч.1 ст.219 КПК України досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

Загальний строк досудового розслідування не може перевищувати шести місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості (п.2 ч.2 ст.219 КПК України).

Відповідно до ч.3 ст.294 КПК України, якщо з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину досудове розслідування (досудове слідство) неможливо закінчити у строк, зазначений у п.2 абз.3 ч.1 ст.219 КПК України, він може бути продовжений в межах строків, встановлених п.п.2,3 ч.2 ст.219 КПК України.

У даному кримінальному провадженні повідомлення особі про підозру не здійснювалося.

Частиною 1 ст.295-1 КПК України визначений порядок продовження строку досудового розслідування слідчим суддею, зокрема, у випадках, передбачених ст.294 КПК України, продовження строку досудового розслідування здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, постановленої за відповідним клопотанням прокурора або слідчого.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими прокурор, слідчий обґрунтовує доводи клопотання. При цьому слідчий, прокурор зобов`язані зазначити у відповідному клопотанні найкоротший строк, достатній для потреб досудового розслідування.

Строк досудового розслідування, що закінчився, поновленню не підлягає.

Слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про продовження строку досудового розслідування до повідомлення особі про підозру у разі його протиправності та необґрунтованості. Про відмову у задоволенні клопотання про продовження строку досудового розслідування слідчим суддею постановляється вмотивована ухвала.

В силу положень ч.1 ст.9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно з ч.6 ст.22 КПК України, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно ч.3 ст.295-1 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку досудового розслідування протягом трьох днів з дня його одержання, але в будь-якому разі до спливу строку досудового розслідування, за участю слідчого або прокурора, а також підозрюваного та його захисника, у разі розгляду клопотання про продовження строку досудового розслідування після повідомлення особі про підозру.

Ухвалення слідчим суддею рішення про продовження строків досудового розслідування передбачено нормами КПК України. Відповідно до ч.1 ст.114 КПК України, слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження.

Передбачений ч.2 ст.28 КПК України обов`язок слідчого судді стежити за дотриманням розумного строку при розгляді питань, віднесених до його компетенції, передбачає можливість розгляду ним клопотань, поданих на підставі ч.6 ст.28 КПК України, та встановлення для сторін кримінального провадження процесуальних строків відповідно до положень ст. 14 КПК України.

Водночас суд звертає увагу на те, що ст.28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до ст.113 КПК України процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

У відповідності до стандарту доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення у справі «Коробов проти України»).

Конституційний Суд України в рішенні у справі про розгляд судом окремих постанов слідчого від 30.01.2003 року вказав, що поняття «розумний строк досудового слідства» є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину (злочинів). Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідність проведення експертиз та отримання висновків тощо. Обов`язковість урахування цілого ряду конкретних обставин справи при визначенні розумності строку зумовила також необхідність вироблення Європейським судом переліку взаємопов`язаних критеріїв. Згідно з практикою Європейського суду розумність тривалості провадження повинна визначатись з урахуванням відповідних обставин справи та з огляду на такі критерії, як, зокрема, складність справи, поведінка заявника, а також органів влади, пов`язаних зі справою (рішення у справах «Пелісьє і Сассі проти Франції» та «Філіс проти Греції»).

Крім того, слідчий суддя приймає до уваги п.42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 року у справі «Михалкова та інші проти України» в якому зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

У Системному звіті РБО зазначено, що ще одним видом зловживань правоохоронців, на яке РБО звертає у своєму звіті є «...неефективність (затягування) досудового розслідування, що, як правило, полягає в бездіяльності органів досудового розслідування та неналежному нагляді органів прокуратури у кримінальних провадженнях, які тривають роками» (стор. 4 системного звіту РБО).

Дотримання розумних строків є основоположним завданням оперативного розслідування будь-якого злочину, закріпленим у ст.2 КПК України, що відображає вимоги ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

У рішенні ЄСПЛ «Фридлендер (Frydlender) проти Франції» зазначено, що «розумність» строку провадження по справі повинна оцінюватися в світлі обставин справи і з посиланням на наступні критерії: складність справи, дії заявника і відповідних державних органів, а також значущості спору для заявника.

Відповідно до позиції ЄСПЛ, у кримінальних справах «розумний строк», про який йдеться у ч.1 ст.6 Конвенції, може починати відлік не тільки з моменту висунення офіційного обвинувачення. Це може відбутися раніше, ніж справа потрапить до суду (справа «Девеєр проти Бельгії» від 27.02.1980 року); з дня, коли виписано ордер на арешт; з дати, коли зацікавлену особу було офіційно повідомлено, що проти неї порушено кримінальну справу; з дати, коли було почато досудове слідство (справи «Вемхов проти ФРН» від 25.06.1968 року, «Ноймастер проти Австрії» від 27.06.1968 року, «Рингейзен проти Австрії» від 16.07.1971 року).

24.02.2022 року Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України №2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року строком на 30 діб, який згодом був неодноразово продовжений та діє на даний час.

24.08.2023 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до КПК України щодо особливостей строків досудового розслідування в умовах воєнного стану» від 23.08.2023 року. Так, згідно з ч.8 ст.615 КПК України в редакції ст.615 КПК України в редакції від 23.08.2023 року, у кримінальних провадженнях, в яких з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та на дату введення воєнного стану жодній особі не повідомлено про підозру, строк від дати введення воєнного стану до дати його припинення чи скасування не включається до загальних строків, передбачених ч.2 ст.219 КПК України.

Наведені положення законодавства вказують на те, що оскільки в кримінальному провадженні жодній особі не було повідомлено про підозру на дату введення воєнного стану, строк від зазначеної дати до дати припинення чи скасування воєнного стану не включається до загальних строків, передбачених ст.219 КПК України, а тому такий строк не потребує продовження.

За викладених обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що дії сторони обвинувачення при здійсненні досудового розслідування кримінального провадження мають бути спрямовані на забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, що відповідає завданню кримінального провадження.

Частиною 1 ст.40 КПК України визначено, що слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій. Відповідно до ч.4 ст.38 КПК України орган досудового розслідування зобов`язаний застосовувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування. На підставі вищевикладеного, враховуючи, фактичні обставини в цьому кримінальному провадженні, з огляду на положення ч.ст.615 КПК України, яка регулює продовження строку досудового розслідування у зв`язку з певною обставиною, слідчий суддя вважає помилковими підстави висунення вимоги в клопотанні про сплив строків досудового розслідування у даному кримінальному провадженні.

Згідно ст.309 КПК України визначено вичерпний перелік ухвал слідчого судді, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку під час досудового розслідування. Частиною 3 ст.309 КПК України передбачено, що скарги на інші ухвали слідчого судді оскарженню не підлягають і заперечення проти них можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді, а отже законодавець визначив саме такий спосіб реалізації права особи на судовий контроль законності такого виду рішень слідчого судді.

Керуючись ст.ст.110,219,294,295-1,369-372, 615 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання тимчасово виконуючого обов`язки начальника відділення поліції начальника слідчого відділу відділення поліції № 2 Самбірського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 погоджене з начальником Турківського відділу Самбірської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000587 від 15.12.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.246 КК України про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, в якому особі не повідомлено про підозру відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1