ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

іменем України

Справа № 210/464/24

Провадження № 1-кс/210/155/24

24 січня 2024 року

Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

сторони та учасники кримінального провадження, які беруть участь у розгляді клопотання: прокурор Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваний ОСОБА_4 , захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_5 , за участі слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено 02 січня 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000001,

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Кривий Ріг, Дніпропетровської області, громадянин України, українцю, з середньою освітою, не працює, не одружений, на утриманні дітей немає, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого:

1) 09.01.2018 Довгинцівським районним судом м. Кривого Рогу за ч. 2 ст. 309 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 2 роки;

2) 24.04.2018 Дзержинським районним судом м. Кривого Рогу за ч. 2 ст. 309 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 2 роки 1 місяць. На підставі ч. 4 ст. 70 КК України шляхом поглинання менш суворого більш суворим призначено остаточне покарання у виді позбавлення волі на строк 2 роки 1 місяць. Звільнився 14.03.2019 з ДУ "Солонянська Виправна колонія Дніпропетровської області (№21)" по відбуттю строку покарання;

3) 29.10.2021 Довгинцівським районним судом м. Кривого Рогу за ч. 1 ст. 309 КК України до покарання у виді штрафу у розмірі 850 гривень. 13.06.2023 замінено покарання у виді штрафу на 26 годин громадських робіт. 28.08.2023 знятий з обліку по відбуттю.

4) 10.01.2024 Дзержинським районним судом міста Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч. 4 ст. 185 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 5 років. На підставі ст. 75 КК України від відбування покарання звільнений від відбування покарання з іспитом строком 1 рік 6 місяців.

підозрюється за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчому судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області 24 січня 2024 року надійшло вищевказане клопотання слідчого, погоджене з прокурором про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити. Зазначає, що інші більш м"які запобіжні заходи не можуть бути застосовані щодо ОСОБА_4 , оскільки метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий підтримав подане клопотання з мотивів, викладених у ньому.

Підозрюваний просив застосувати до нього менш суворий запобіжний захід, а саме домашній арешт, оскільки він хоче відвідувати свою матір, яка проживає в селі, і зобов"язується не порушувати закон, виконувати обов"язки.

Захисник підозрюваного просив розглянути можливість застосування запобіжного заходу, не пов"язанного з позбавленням волі.

Виклад обставин та правова кваліфікація

Проведеним досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , діючи як осудна особа, маючи непогашену судимість, зокрема за вироками від 09.01.2018 Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу за ч. 2 ст. 309 КК України, 24.04.2018 Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу за ч. 2 ст. 309 КК України, 29.10.2021 Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу за ч. 1 ст. 309 КК України, підозрюється у вчиненні умисного кримінального правопорушення у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів, за наступних обставин:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється у тому, що перебуваючи у невстановленому в ході досудового розслідування місці та у невстановлений в ході досудового розслідування час та обставинах, але не пізніше ніж 22 січня 2024 року 13 годин 14 хвилин, умисно незаконно придбав особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP, яку розфасував у готовий для подальшого продажу згорток фольги.

Також він підозрюється у тому, що в подальшому, 22.01.2024 в ході проведення негласної слідчої (розшукової) дії-контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, в порядку ст. 271 КПК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи в районі будинку №27-А в м. Кривий Ріг, о 13:14 годині незаконно збув особі, відомості щодо якої не підлягають розголошенню, у матеріалах кримінального провадження відомий як « ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 », за 200 гривень 1 згорток фольги в середині якого знаходилась порошкоподібна речовина білого кольору, яка містить особливо небезпечну психотропну речовину PVP, який дістав з гаманця, що знаходився у правій кишені кофти останнього.

Відповідно до висновку експерта №СЕ-19/104-23/3072 - НЗПРАП від 23.01.2024, маса речовини, яка містилась у 1 згортку фольги, становить 0,0706 г, та містить психотропну речовину PVP, яка включена до переліку особливо небезпечних психотропних речовин, обіг яких заборонено, відповідно до таблиці № 2 списку № 2 «Особливо небезпечні психотропні речовини, обіг яких заборонено», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 травня 2000 року № 770. Маса PVP становить 0,0595 г.

Обґрунтування клопотання.

У вчиненні кримінального правопорушення за вищенаведених обставин підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який народився у м. Кривий Ріг, Дніпропетровської області, громадянин України, українець, має середню освіту, не працює, не одружений, дітей немає, проживає без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_4 раніше неодноразово судимий Довгинцівським та Дзержинським районними судами м. Кривого Рогу за ч. 2 ст. 309 КК України до покарання у виді позбавлення волі , яке реально відбував в ДУ "Солонянська Виправна колонія Дніпропетровської області (№21)", та після звільнення з якої був засуджений знову 29.10.2021 Довгинцівським районним судом м. Кривого Рогу за ч. 1 ст. 309 КК України до покарання у вигляді штрафу у розмірі 850 гривень, покарання у виді штрафу 13.06.2023 замінено на 26 годин громадських робіт. 28.08.2023 знятий з обліку по відбуттю. У подалшому ОСОБА_4 10.01.2024 Дзержинським районним судом міста Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч. 4 ст. 185 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 5 років. На підставі ст. 75 КК України від відбування покарання звільнений від відбування покарання з іспитом строком 1 рік 6 місяців.

В ході проведення досудового розслідування органом досудового розслідування зібрано сукупність належних і достатніх доказів, які підтверджують причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, ознаки якого містяться в ч. 2 ст. 307 КК України та останнього повідомлено про підозру.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 177 КПК України сторона обвинувачення покликається на те, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (п.1, 3, 5 ст. 177 КПК України).

Мотивація суду

У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України одним із запобіжних заходів є тримання під вартою.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).

У відповідності до вимог статті 42 КПК України ОСОБА_4 набув статусу підозрюваного, оскільки 22 січня 2024 року йому повідомлено про підозру на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні №0000001 у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 307 КК України, за ознаками: незаконного збуту психотропних речовин, вчиненого особою, яка раніше вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ст. 309 КК України, якщо предметом таких дій були особливо небезпечні психотропні речовини.

Згідно з статті 183 Кримінального процесуального кодексу України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам кримінальним провадження.

Відповідно до вимог пункту 5 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки;

Санкція частини 2 статті 307 КК України передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать не лише про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Щодо обґрунтованості підозри

Обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи.

В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_4 до тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 307 КК України, за ознаками: незаконного збуту психотропних речовин, вчиненого особою, яка раніше вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ст. 309 КК України, якщо предметом таких дій були особливо небезпечні психотропні речовини.

Для визначення причетності ОСОБА_4 до події кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено: протокол допиту свідка ОСОБА_8 ; протокол пред`явлення особи для впізнання за участю свідка ОСОБА_8 ; протокол допиту свідка ОСОБА_7 , протокол пред`явлення особи для впізнання за участю свідка ОСОБА_7 ; протокол огляду місцевості від 22 січня 2024 року; протокол допиту свідка ОСОБА_9 ; протокол допиту свідка ОСОБА_10 ; висновок експерта від 23 січня 2024 року; протокол обшуку від 22 січня 2024 року;

Досліджені матеріали досудового розслідування у взаємному зв`язку з обставинами кримінальних правопорушень, дають слідчому судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 307 КК України та про причетність ОСОБА_4 до його вчинення.

На даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів визначає лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Щодо ризиків кримінального провадження

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

Слідчий суддя вваажє, що стороною обвинувачення доведено, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ризик втечі оцінюється у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності. Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними. Даний ризик підтверджується суворістю можливого покарання, мінімальна межа якого становить 6 років, у сукупності з тим, що ОСОБА_4 не має міцних соціальних зв`язків, родини, та перебуває на іспитовому строці за іншим вироком, що свідчить про можливе виникнення у підозрюваного бажання переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України).

Також достатньо обґрунтованим є ризик незаконно впливати на свідків (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України) у цьому ж кримінальному провадженні з метою уникнення відповідальності. Зазначений ризик підтверджується тим, що особи, які є свідками у даному кримінальному провадженні в судовому засіданні не допитувались, а відповідно до ст.23 КПК України суд досліджує докази безпосередньо, показання учасників кримінального провадження суд отримує усно, та не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, які не були предметом безпосереднього дослідження суду. Крім того, у даному кримінальному провадженні на винуватість ОСОБА_4 вказує ряд свідків на яких останній може впливати з метою викривлення фактів, що зашкодить найскорішому розслідуванню всіх обставин кримінального провадження

Щодо ризику вчинення іншого кримінального правопорушення підозрюваним (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України) слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_4 інкримінується вчинення тяжкого злочину, останній не має постійного місця роботи, тобто не має засобів для існування, що може стати причиною вчинення інших корисливих кримінальних правопорушень. Крім того ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, пов`язаний із незаконним обігом психотропних речовин конспіративним шляхом, ретельно маскуючи свою незаконну діяльність, а також будучи раніше судимим за злочини у сфері незаконного обігу психотропних речовин, продовжити незаконну діяльність з метою отримання грошових коштів на існування, що підтверджується відсутністю офіційного заробітку. ОСОБА_4 неодноразово судимий за умислі злочини у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів у тому числі до покарання у вигляді позбавлення волі. Вказане свідчить про його схильність до вчинення злочинів з метою отримання засобів для існування.

Крім того, ОСОБА_4 з 10 січня 2024 року перебуває на іспитовому строці. за вчинення тяжкого злочину в умовах воєнного стану (ч. 4 ст. 185 КК України).

Матеріали справи свідчать, що ОСОБА_4 у разі застосування менш м"якого запобіжного заходу, може не лише ухилятись від суду, оскільки не має міцних соціальних зв"язків на території України, а може продовжувати вчинювати інші кримінальні правопорушення, зважаючи на те, що після засудженого останнього 10 січня 2024 року за ч. 4 ст. 185 КК України, останні на шлях виправлення не став, та підозрюється у вчиненні нового злочину через 12 днів після проголошення вироку, яким визначено іспитовий строк, та надана можливість виправитись.

Слідчий суддя вважає, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, на які вказує прокурор. Отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо альтернативного запобіжного заходу

Підозрюваному не може бути обрано більш м`який запобіжний захід, як - то, наприклад, домашній арешт, так як останній полягає в забороні підозрюваному, залишати житло цілодобово або у певний період доби. Як встановлено з матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_4 не одружений, на утриманні малолітніх чи неповнолітніх дітей не маючий, не працевлаштований, тобто за місцем мешкання у останнього відсутні міцні соціальні зв`язки. Крім того, підозрюваний не має місця реєстрації.

Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного у зв`язку із відсутності письмових зобов`язань осіб, які заслуговують на довіру суду.

Особисте зобов`язання не може бути застосоване у зв`язку із тим, що перебування підозрюваного на волі не сприятиме виконанню покладених на нього процесуальних обов`язків.

Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування і руху кримінального провадження.

Приймаючи до уваги положення статті 178 КПК України та досліджені в судовому засіданні матеріали, зважаючи на обставини та характер злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , зокрема це збут особливо небезпечної психотропної речовини та їх зберігання та придбання, особу підозрюваного, слідчий суддя доходить висновку, що на початковому етапі досудового розслідування тримання під вартою є необхідним заходом забезпечення кримінального провадження. Тому клопотання в цій частині слід задовольнити. Зважаючи на те, що кримінальне провадження розпочате тільки 02 січня 2024 року та на особливості досудового розслідування відповідної категорії кримінальних правопорушень, слідчий суддя вбачає обґрунтованим тримання під вартою на строк, що не перевищує 60 днів, як того просить прокурор.

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Визначаючи альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя виходить із такого. Застосування запобіжних заходів є однією з гарантій кримінального провадження, тому основною метою застави є забезпечення підозрюваним покладених на нього обов`язків і забезпечення здійснення кримінального провадження. Разом з тим застава у кримінальному провадженні вважається процесуальним примусом, який застосовується до підозрюваного та накладає відповідні зобов`язання не тільки на підозрюваного, а також на іншу особу, яка погодилась внести заставу за підозрюваного (заставодавця).

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи майновий стан підозрюваного, який раніше судимий, обставини кримінального правопорушення, суспільно-небезпечні наслідки ймовірного вчинення такого кримінального правопорушення та тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винним, а також встановлений в судовому засіданні ризик переховування, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування застави у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 116 800 (сто шістнадцять тисяч вісімсот) гривень, оскільки саме вказаний розмір застави здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваного, під загрозою звернення застави в дохід держави, та забезпечити виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, у випадку її внесення.

Підстав для незастосування застави слідчий суддя не вбачає.

Керуючись стяттями 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні відомості про яке внесено 02 січня 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000001, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі "Криворізька установа виконання покарань №3" строком на 60 (шістдесят) днів, а саме до 21 березня 2024 року до 16год.30хв. включно.

Початок строку дії запобіжного заходу відраховувати з моменту затримання в порядку статті 208 КПК України - з 23 год. 00хв. 22 січня 2024 року.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 , обов`язків, передбачених КПК України в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 116 800 (сто шістнадцять тисяч вісімсот) гривень.

Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу за наступними реквізитами: одержувач платежу-ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, код отримувача (код за ЄДРПОУ)-26239738, МФО-820172, рахунок отримувача UA0017442 в ГУДКСУ м. Київ.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , наступні процесуальні обов`язки (ст. 194 КПК України): прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду (в залежності від стадії кримінального провадження); не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та/або проживає без дозволу слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора або суду (в залежності від стадії кримінального провадження); повідомляти слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора або суд про зміну свого місця реєстрації, проживання та роботи, контактних номерів мобільного телефону (в залежності від стадії кримінального провадження); здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, докласти зусиль до пошуку роботи.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа ДУ "Криворізька установа виконання покарань №3" негайно має здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчих СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області: ОСОБА_6 , прокурорів Криворізької південної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , Дзержинський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення. Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1