УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 січня 2024 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , представника власника майна - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, в межах кримінального провадження № 0000194 від 19 серпня 2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною четвертою статті 110-2, частиною другою статті 358, частиною третьою статті 362, частиною третьою статті 365-2 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

Прокурор Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до Солом`янського районного суду міста Києва з указаним клопотанням.

В обґрунтування заявленого клопотання зазначив, що слідчим управлінням Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000194, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 серпня 2022 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених частиною четвертою статті 110-2, частиною другою статті 358, частиною третьою статті 362, частиною третьою статті 365-2 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що у зв`язку із повномасштабним військовим вторгненням рф та вжиттям українськими органами державної влади заходів забезпечення захисту національних інтересів за майбутніми позовами України до рф, низкою громадян рф за сприяння державних реєстраторів та приватних нотаріусів організовано протиправний механізм, спрямований на виведення активів за кордон (насамперед в рф) з метою уникнення застосування до них обтяжень у вигляді санкцій та націоналізації як до резидентів рф, що здійснюють фінансування дій, вчинених з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або захоплення державної влади, зміни меж території або державного кордону України.

Так, невстановлена група осіб з числа державних реєстраторів та приватних нотаріусів, в тому числі приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4 , вчинили підроблення офіційних документів, які посвідчують факти, що мають юридичне значення, під час реєстраційних та нотаріальних дій щодо нерухомого майна на території м. Києва.

Зокрема, 08 червня 2023 року громадянин України ОСОБА_6 на підставі договору купівлі-продажу придбав 3-х кімнатну квартиру (загальна площа 86,3 кв.м.), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , за ціною 2 500 000 грн. Договір посвідчено та зареєстровано приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу - ОСОБА_4 .

Проаналізувавши даний договір, було виявлено явні ознаки підробки, оскільки дані продавців та особи яка їх представляла не відповідають дійсності, а саме: невірно зазначені дати народження, реєстраційні номери облікових карток платників податків з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків, адреси реєстрації та дані паспортів громадян України.

24 листопада 2023 року в ході здійснення обшуку на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва за адресою проживання ОСОБА_4 : АДРЕСА_2 , виявлено та вилучено: iPhone 11 Pro Max, золотистого кольору, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , з сім-карткою оператора стільникового зв`язку Vodafone, який на праві власності належить ОСОБА_7 .

Дозвіл на вилучення вищевказаних речей ухвалою слідчого судді не надавався.

Однак, встановлено, що вилучений предмет має значення для досудового розслідування, оскільки на ньому зберігаються відомості, які можуть бути використані як доказ фактів, що розслідуються у кримінальному провадженні.

Окрім того, слідчим СУ ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_8 призначено комп`ютерно-технічну експертизу вказаного мобільного телефону.

Постановою слідчого слідчого управління ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_8 від 24 листопада 2023 року вилучені предмети визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Беручи до уваги вищевикладене та враховуючи, що у органу досудового розслідування існує сукупність достатніх підстав вважати, що вилучені речі відповідають критеріям зазначеним у статті 98 КПК України, з метою запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження майна, а також збереження речових доказів, у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на майно, тому прокурор звернувся до слідчого судді з указаним клопотанням.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав в повному обсязі, просив його задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Представник власника майна ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що під час обшуку ОСОБА_4 було надано добровільно доступ до матеріалів, які містяться на вилученому мобільному телефоні, шляхом його розблокування, тому підстави для його вилучення були відсутні.

Власника майна ОСОБА_4 підтримала позицію, висловлену її представником та просила відмовити в задоволенні клопотанні.

Вислухавши прокурора, представника власника майна та власника майна, вивчивши клопотання та дослідивши матеріали додані до клопотання суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини першої статті 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Положеннями пункту 7 частини другої статті 131 КПК України та частиною першою статті 170 КПК України визначено, що арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, який забезпечує тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000194, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 серпня 2022 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених частиною четвертою статті 110-2, частиною другою статті 358, частиною третьою статті 362, частиною третьою статті 365-2 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що у зв`язку із повномасштабним військовим вторгненням рф та вжиттям українськими органами державної влади заходів забезпечення захисту національних інтересів за майбутніми позовами України до рф, низкою громадян рф за сприяння державних реєстраторів та приватних нотаріусів організовано протиправний механізм, спрямований на виведення активів за кордон (насамперед в рф) з метою уникнення застосування до них обтяжень у вигляді санкцій та націоналізації як до резидентів рф, що здійснюють фінансування дій, вчинених з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або захоплення державної влади, зміни меж території або державного кордону України.

Так, невстановлена група осіб з числа державних реєстраторів та приватних нотаріусів, в тому числі приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4 , вчинили підроблення офіційних документів, які посвідчують факти, що мають юридичне значення, під час реєстраційних та нотаріальних дій щодо нерухомого майна на території м. Києва.

Зокрема, 08 червня 2023 року громадянин України ОСОБА_6 на підставі договору купівлі-продажу придбав 3-х кімнатну квартиру (загальна площа 86,3 кв.м.), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , за ціною 2 500 000 грн. Договір посвідчено та зареєстровано приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу - ОСОБА_4 .

Проаналізувавши даний договір, було виявлено явні ознаки підробки, оскільки дані продавців та особи яка їх представляла не відповідають дійсності, а саме: невірно зазначені дати народження, реєстраційні номери облікових карток платників податків з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків, адреси реєстрації та дані паспортів громадян України.

24 листопада 2023 року у межах вказаного кримінального провадження, на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва, проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого було виявлено та вилучено: мобільний телефон iPhone 11 Pro Max, золотистого кольору, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 з сім-карткою оператора стільникового зв`язку Vodafone.

Постановою слідчого слідчого управління Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_8 від 24 листопада 2023 року вищевказане майно визнано речовими доказами у цьому кримінальному провадженні.

Крім того, постановою слідчого слідчого управління Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_8 призначено комп`ютерно-технічну експертизу з метою встановлення видаленої інформації, яка містилася на вилученому мобільному телефоні.

Відповідно до вимог статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, передбачено, що при розгляд справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку, передбаченому статтями 170-173 КПК України, слідчий суддя для прийняття законного та обґрунтованого рішення повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Згідно з частиною другою статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, а саме, є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини десятої статті 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

У клопотанні прокурора зазначено, що арешт необхідно накласти з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки вилучені речі мають значення для досудового розслідування, а незастосування арешту майна може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження вилученого майна.

Таким чином, прокурором доведено наявність підстав вважати, що на даному етапі досудового розслідування є підстави для обґрунтованого припущення, що зазначене вище майно може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а отже воно відповідає ознакам, зазначеним в статті 98 КПК України, що згідно з частиною третьою статті 173 КПК України дає підстави для їх арешту як речового доказу з метою збереження.

Крім того, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

Посилання представника власника майна та власника майна щодо відсутності правових підстав для накладення арешту на вилучене майно, оскільки ОСОБА_4 при обшуку доступ до мобільного телефону був наданий добровільно, оцінюються слідчим суддею критично, оскільки під час судового розгляду встановлено, що на телефоні містяться видалені файли, які не можна дослідити без застосування спеціальних знань. На підтвердження чого, в матеріалах справи міститься постанова слідчого про призначення комп`ютерно-технічної експертизи.

Також, слідчий суддя звертає увагу, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх належності і допустимості, достатності та взаємозв`язку, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, чи існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, яка може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про задоволення клопотання.

З огляду на викладене та керуючись статтями 131, 170-173, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И Л А :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке виявлено та вилучено під час проведення обшуку 24 листопада 2023 року за адресою: АДРЕСА_2 , а саме:

- мобільний телефон iPhone 11 Pro Max, золотистого кольору, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії, безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1