печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання старшого детектива Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна, у кримінальному провадженні № 0000001 від 11.11.2022,-

ВСТАНОВИВ:

05.11.2023 засобами поштового зв`язку старший детектив Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у м. Києві ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором, звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, яке надішло до суду 09.11.2023.

У судове засідання прокурор подав заяву, в якій просив розглядати клопотання без його участі, вимоги підтримав.

Представник власник майна в судове засідання подав заяву в якій просив відмовити в задоволенні клопотання, оскільки майно належить ОСОБА_4 .

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

Досудовим розслідування встановлено, що Міжвідомчою слідчою групою у складі детективів Територіального управління БЕБ у м. Києві та слідчих СВ Голосіївського УП ГУНП у м. Києві, СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві, СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві, СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві, СВ Печерського УП ГУНП у м. Києві, СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві, СВ Святошинського УП ГУНП у м. Києві, СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві, СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000001 від 11.11.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України, за фактами незаконної діяльності з організації або проведення азартних ігор, лотерей, зокрема за фактами функціонування мережі закладів на території міста Києва, в яких здійснюється незаконна діяльність з проведення азартних ігор без відповідних дозвільних документів.

Прокурорами Київської міської прокуратури, відповідно до ст. 36 КПК України здійснюється нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням.

Досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 разом з іншими невстановленими особами, в порушення вимог Закону України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор», згідно з яким в Україні заборонено гральний бізнес - діяльність, пов`язану з організацією, проведенням та наданням можливості доступу до азартних ігор у казино, на гральних автоматах, комп`ютерних симуляторах, у букмекерських конторах, в інтерактивних закладах, в електронному (віртуальному) казино незалежно від місця розташування сервера, що дає змогу учаснику, як отримати грошовий виграш, так і не отримати його залежно від випадковості, діючи умисно, з метою отримання прибутку, організували мережу гральних закладів з метою надання доступу до азартних ігор на території м. Києва.

03.11.2023 ОСОБА_5 та ОСОБА_4 повідмлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.203-2 КК України.

03.11.2023 на виконання ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_6 по справі № 757/47846/23-к від 24.10.2023 у кримінальному провадженні № 0000001 від 11.11.2022 проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстроване за ОСОБА_7 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ).

Під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 та ОСОБА_4 та виявлено та вилучено наступні речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та які не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу: грошові кошти 46650 грн. (71 купюра номіналом 500 грн. кожна, 5 купюр номіналом 1000 грн., 29 купюр номіналом 200 грн., 3 купюри номіналом 100 грн. кожна, 1 курюра номіналом 50 грн) та 550 доларів США (5 купюр номіналом 100 доларів США кожна, 1 купюра номіналом 50 доларів США).

03.11.2023 винесено постанову про визнання вказаного тимчасово вилученого майна речовим доказом у кримінальому провадженні, так як є знаряддям вчинення кримінального правопорушення та набуті кримінально протиправним шляхом.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 КПК України, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Одночасно при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог ст. 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.

Положення даної норми КПК України узгоджуються із ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі "Бакланов проти Російської Федерації", Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі "Фрізен проти Російської Федерації", Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу №1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

Так, дослідивши матеріалами клопотання, слідчий суддя вважає, що детективом та прокурором належним чином, не підтверджено та не доведено, що вилучені грошові кошти є здобуті незаконним шляхом під час вчинення кримінального правопорушення та належать саме підозрюваним.

Твердження прокурора, що у разі незастосування заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може призвести до втрати доказів по кримінальному провадженню, носить у собі абстрактний та неконкретизований характер, що не має під собою доказового обґрунтування. Також, слідчий суддя звертає увагу, що мета з якою звернувся детектив, а саме збереження речових доказів є необґрунтованою.

Відтак, клопотання не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 26, 100, 107, 117, 131, 132, 171173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання старшого детектива Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна, у кримінальному провадженні № 0000001 від 11.11.2022 відмовити.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8