УХВАЛА

Справа № 635/8783/23

Провадження № 1-кс/635/1319/2023

17 листопада 2023 року смт.Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого слідчого судді - ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора- ОСОБА_3 ,

підозрюваного- ОСОБА_4 ,

захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Покотилівка Харківського району Харківської області клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Жовтневе Харківського району Харківської області, громадянина України, із вищою освітою, не працюючого, одруженого, в силу ст.89 КК України не судимого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , -

ВСТАНОВИВ:

До суду звернувся прокурор Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 з клопотанням по кримінальному провадженню №0000040 від 15.09.2022, в якому просив про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання зазначив, що ОСОБА_4 обвинувачується за ч.1 ст.111-2 КК України, обвинувальний акт щодо останнього на даний час направлено до суду. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 22 вересня 2023 р. відносно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 20 листопада 2023 р., без визначення розміру застави, у зв`язку з тим, що строк запобіжного заходу спливає, а підготовче судове засідання на даний час не проведено, прокурор звернувся до слідчого судді з даним клопотанням. Ризики, що стали підставою для обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу, а саме передбачені п.п.1,3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, продовжують існувати. ОСОБА_4 розуміючи тяжкість покарання може переховуватись від органів досудового слідства та суду; знаючи анкетні дані свідків вплинути на останніх; враховуючи вчинення злочину проти основ національної безпеки, під час дії воєнного стану, підтримуючи окупаційну владу, ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити.

Обвинувачений в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, пояснивши про відсутність підстав для тримання його під вартою. Зауважив, що справа розслідується з 2022 року, весь час він був удома і нікуди не виїжджав. Після звільнення окупованих територій у вересні 2022 року пройшов повну фільтрацію, поліграф, ніяких питань до нього не було. Свідків, на показання яких посилається прокурор, навіть не було у селищі під час окупації, впливати на свідків немає сенсу, бо справа «розвалиться». В СІЗО в нього погіршився стан здоров`я, головні болі, можливості лікуватись немає.

Захисник обвинуваченого заперечувала проти клопотання прокурора, вважала його необґрунтованим. Щодо відсутності ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, зазначила, що після деокупації ОСОБА_4 залишився, хоча нічого не заважало йому поїхати, від деокупації до його затримання пройшов рік, за цей час він не переховувався, мешкав вдома. Щодо ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України, пояснила, що всі свідки у справі допитані, матеріали перебувають у прокурора, дані про вплив на свідків з боку обвинуваченого відсутні. Щодо ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, пояснила, що він не доведений, по іншому кримінальному провадженню стосовно ОСОБА_4 було застосовано домашній арешт, всі обов`язки він виконував. Прокурором не обґрунтовано неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу. Враховуючи наявність постійного місця проживання, міцних соціальних зв`язків, перебування на утриманні матері похилого віку і доньки, просила обрати більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши прокурора, захисника, пояснення обвинуваченого, дослідивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 22 вересня 2023 року відносно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 20 листопада 2023 р., без визначення розміру застави.

Вказаною ухвалою встановлена обґрунтованість підозри ОСОБА_4 за ч.1 ст.111-2 КК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно ст. 178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно ч. 1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

У зв`язку із спливом строку запобіжного заходу прокурор звернувся із клопотанням про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч.6 ст.199 КПК України у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Судом встановлено, що обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч.1 ст.111-2 КК України направлено до Харківського районного суду Харківської області.

Водночас, підготовче судове засідання на даний час Харківським районним судом Харківської області не проведено.

За ч. 1 ст. 177 КПК України, метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.

На думку слідчого судді, враховуючи тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_4 в разі доведення його вини, у даному випадку має місце ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Обвинувачений ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки останні не допитані судом, у зв`язку з чим в даному випадку існує ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також, слідчий суддя погоджується з наявністю ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки в провадженні суду перебувають три обвинувальні акти за обвинуваченням ОСОБА_4 .

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч.6 ст.176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі тяжкість злочину, який відповідно до ст. 12 КК України відноситься до тяжких злочинів проти основ національної безпеки України під час дії воєнного стану, який введений на території України відповідно до указу президента України від 24.02.2022 за № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», що є найбільш небезпечним посяганням на суспільні відносини, які забезпечують державну безпеку, обороноздатність, незалежність країни, її конституційний лад, що свідчить про підвищену суспільну небезпечність інкримінованого злочину, а також той факт, що в даному випадку застосування більш м?якого запобіжного заходу не можливо, оскільки інші заходи, на думку суду, не стримають підозрюваного від спроби переховуватись, впливати на свідків, та вчинення інших кримінальних правопорушень, а тому зазначає про наявність правових підстав для задоволення клопотання в повному обсязі.

Вимоги ч.6 ст.176 КК України, а також встановлені ризики, передбачені п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, спростовують твердження сторони захисту про можливість обрання до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою.

Враховуючи наведене, відповідно до положень ч. 4 ст. 183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави. Так, слідчий суддя вважає за можливе при постановленні ухвали про продовження обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.111-2 КК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 197, 199, 331 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Продовжити відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 15 січня 2024 року включно, але не довше проведення підготовчого судового засідання,без визначення розміру застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а ОСОБА_4 в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Повний текст ухвали оголошено 23.11.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1