Провадження №: 1-кс/755/3098/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"03" жовтня 2023 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від розгляду клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в межах кримінального провадження № 0002739, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.07.2023 р., стосовно ОСОБА_3 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 376, ч. 1 ст. 342 КК України,

ВСТАНОВИВ:

02 жовтня 2023 року, відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, матеріали заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 передані в провадження судді ОСОБА_1 .

В обґрунтування заяви ОСОБА_3 зазначено, що в провадження слідчого судді ОСОБА_4 надійшла на розгляд справа № 753/16210/23. Так, на думку заявника, слідчий суддя ОСОБА_4 не має права розглядати зазначену справу, оскільки повноваження останньої закінчились у січні 2017 року. При цьому, вважає порушенням з боку слідчого судді не пред`явлення нею до початку судового засідання копії присяги судді, яка була складена останньою. Крім того, вважає, що має місце конфлікт інтересів з боку слідчого судді, а також стверджує, що остання вдалась до погроз на адресу заявника, зазначивши у судовій повістці наслідки неприбуття за викликом суду, згідно зі ст. 139 КПК України. Враховуючи наведене, просить відвести слідчого суддю ОСОБА_4 від розгляду справи № 753/16210/23, що перебуває на розгляді останньої.

Викликані особи в судове засідання не прибули, що, в розумінні положень ст. 81 КПК України, не перешкоджає розгляду заяви про відвід.

Прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 подано клопотання щодо розгляду заяви про відвід за його відсутності.

Ознайомившись з доводами заяви про відвід, перевіривши їх наданими матеріалами справи, суддя дійшов наступного.

Так, в провадженні слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 перебуває клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в межах кримінального провадження № 0002739, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.07.2023 року, ОСОБА_3 , підозрюваному у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 376, ч. 1 ст. 342 КК України.

Якщо у учасника процесу виникли сумніви щодо об`єктивності та неупередженості судді, то у нього, відповідно до наведеного, виникає право заявити судді відвід.

Відповідно до ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 КПК України порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Частина п`ята статті 80 КПК України регламентує, що відвід повинен бути вмотивованим.

Аналізуючи викладені у заяві ОСОБА_3 про відвід судді аргументи, на які заявник посилається, як на підставу для відводу слідчого судді ОСОБА_4 , суддя зазначає наступне.

27 вересня 2023 року на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, проведеного у відповідності до положень ст. 35 КПК України, в провадження слідчого судді ОСОБА_4 надійшла справа № 753/16210/23 за клопотанням слідчого слідчого відділу Дарницького УП ГУНП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в межах кримінального провадження №0002739, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.07.2023 р., стосовно ОСОБА_3 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 376, ч. 1 ст. 342 КК України.

Згідно з ч. 1 ст. 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

У відповідності до ч. 1 ст. 135 КПК України особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

В свою чергу, ст. 137 КПК України встановлює вимоги щодо змісту повістки про виклик. Так, у повістці про виклик повинно бути зазначено: 1) прізвище та посада слідчого, прокурора, слідчого судді, судді, який здійснює виклик; 2) найменування та адреса суду або іншої установи, до якої здійснюється виклик, номер телефону чи інших засобів зв`язку; 3) ім`я (найменування) особи, яка викликається, та її адреса; 4) найменування (номер) кримінального провадження, в рамках якого здійснюється виклик; 5) процесуальний статус, в якому перебуває викликана особа; 6) час, день, місяць, рік і місце прибуття викликаної особи; 7) процесуальна дія (дії), для участі в якій викликається особа; 8) наслідки неприбуття особи за викликом із зазначенням тексту відповідних положень закону, в тому числі можливість застосування приводу, та здійснення спеціального досудового розслідування чи спеціального судового провадження; 9) передбачені цим Кодексом поважні причини, через які особа може не з`явитися на виклик, та нагадування про обов`язок заздалегідь повідомити про неможливість з`явлення; 10) підпис слідчого, прокурора, слідчого судді, судді, який здійснив виклик.

Статтею 129 Конституції України встановлюється, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Положення ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачають, що, здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу.

Як зазначається у ст. 16 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» символами судової влади є державні символи України - Державний Герб України і Державний Прапор України. Суддя здійснює правосуддя в мантії та з нагрудним знаком. Зразки мантії та нагрудного знака затверджуються Радою суддів України.

Інших атрибутів судді, що мусить мати при собі суддя під час здійснення правосуддя, не передбачено.

В свою чергу, ч. 6 ст. 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює обов`язок для органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, а також фізичних і юридичних осіб та їх об`єднань поважати незалежність судді і не посягати на неї, та свідчить про неприпустимість таких дій.

Згідно положень ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року № 3477- ІV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, неупередженість судді при розгляді справи презюмується, що викладено у рішеннях по справах «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко та Мартиненко проти України».

Для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції питання безсторонності судді має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, Європейським судом визначено про необхідність доказів фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи.

У рішенні від 09.11.2006 року по справі «Білуха проти України» Європейського Суду з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності ( «Фей проти Австрії» від 24 лютого 1993 року, пп. 27, 28 та 30; «Ветштайн проти Швейцарії» № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-ХІІ. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду («Пуллар проти Сполученого Королівства» від 10 червня 1996 року, п.38).

У рішенні від 10 грудня 2009 р. у справі «Мироненко та Мартенко проти України» ЄСПЛ дійшов висновку, що український суд не був безстороннім за об`єктивним критерієм. У зазначеному рішенні ЄСПЛ нагадав, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для дотримання п. 1 ст. 6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності. Тобто, при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді, позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

Так, наведені заявником аргументи щодо наявності у слідчого судді ОСОБА_4 конфлікту інтересів у даній конкретній справі жодним чином не обґрунтовані та не підтверджені відповідними доказами.

В свою чергу, доводи ОСОБА_3 щодо погроз з боку слідчого судді на адресу заявника фактично зводяться або до викривленного сприйняття заявником дотримання слідчим суддею ОСОБА_4 вимог кримінального процесуального законодавства щодо здійснення судового виклику у кримінальному провадженні, або до свідомого маніпулювання фактами.

Дослідивши доводи, викладені у заяві про відвід слідчого судді ОСОБА_4 , суддя дійшов висновку, що відвід не містить належних та підтверджених даних, які б свідчили про упередженість слідчого судді ОСОБА_4 та інших підстав для відводу, що передбачені ст. 75 КПК України, а звернення до суду із такою заявою направлене не на відновлення порушеного права, а на зловживання особою такими правами.

З огляду на наведене, заява ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 75, 81 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від розгляду клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в межах кримінального провадження № 0002739, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.07.2023 р., стосовно ОСОБА_3 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 376, ч. 1 ст. 342 КК України, - відмовити.

Копію ухвали направити для відома сторонам та слідчому судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_7