Справа № 522/7191/23
Провадження по справі № 1-кс/522/558/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(повний текст)

26 січня 2024 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу УСБУ в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, російська федерація, із вищою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , фізичної особи-підприємця, раніше не судимого,

підозрюваного в рамках кримінального провадження № 0000109 від 17.03.2023 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_5 ,

захисника - адвоката ОСОБА_6

підозрюваного - ОСОБА_4 , -

ВСТАНОВИВ:

Органами досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000109 від 17.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.111-2 КК України.

Відповідно до клопотання слідчого, після початку широкомасштабного військового вторгнення Російської Федерації на територію України, в лютому 2022 року (точні дата і час досудовим розслідуванням не встановлені) у громадянина України ОСОБА_4 , який був невдоволеним чинною державною владою в Україні, сповідував антиукраїнську ідеологію і неприйняття державності України, був прихильником приєднання території України до Російської Федерації або створення на її території проросійських псевдодержавних утворень, підтримував збройну агресію Російської Федерації проти України, визнавав її правомірною і підшукував способи сприяти їй, усвідомлював, що Російська Федерація здійснює широкомасштабну неспровоковану військову агресію і збройний напад проти України, у зв`язку з чим в Україні у встановленому законом порядку введено воєнний стан, виник злочинний умисел, направлений на пособництво державі-агресору шляхом передачі матеріальних ресурсів представникам держави-агресора, її збройним формуванням та окупаційній адміністрації держави-агресора, з метою досягнення нею поставлених цілей повалення державної влади в Україні, приєднання частини або всієї території України до Російської Федерації або створення на її території проросійського псевдодержавного утворення (утворень), влада у якому мала підпорядковуватись вищому військово-політичному керівництву Російської Федерації і бути керованою ним.

На виконання свого злочинного умислу, протягом травня 2022 року - вересня 2022 року ОСОБА_4 , перебуваючи за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , діючи умисно, маючи умисел на пособництво державі-агресору Російській Федерації, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій і бажаючи настання шкідливих наслідків у вигляді пособництва державі-агресору Російській Федерації у здійсненні збройної агресії проти України, перерахував зі свого банківського рахунку № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ "Приватбанк", який обслуговується банківською карткою НОМЕР_2 , грошові кошти на власний гаманець на криптовалютній біржі KUNA ("KUNA exchange", веб-ресурс kuna.io), прив`язаний до його електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікатор криптовалютного гаманця: kunaid-9fml3o68buwc, конвертував їх у криптовалюту LITECOIN (LTC), після чого, використовуючи власний мобільний телефон марки RealMe, IMEI 1: НОМЕР_3 , IMEI 2: НОМЕР_4 , номери телефонів НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , з можливістю доступу до веб-ресурсу ІНФОРМАЦІЯ_3 , перерахував їх, у вигляді криптовалюти LITECOIN (LTC), з власного криптовалютного гаманця kunaid-9fml3o68buwc на криптовалютні гаманці MEXnCLjwvaAZpaoJ1J4biF4DpoAx86gCkf, НОМЕР_7 , використовувані проросійським блогерами і активістами, громадянами України ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , і ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , які проживають в окупованому м. Донецьку, з 2014 року здійснюють збір і передачу матеріальних активів для збройних формувань і окупаційної адміністрації держави-агресора, з метою придбання на перераховані ОСОБА_4 грошові кошти матеріальних ресурсів ї їх подальшої передачі представникам держави-агресора, її збройним формуванням та окупаційній адміністрації держави-агресора, а саме:

- 02.05.2022, о 13:25:00 год., перерахував зі свого банківського рахунку № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ "Приватбанк", який обслуговується банківською карткою НОМЕР_2 , грошові кошти в сумі 300 грн. на власний гаманець на криптовалютній біржі KUNA ("KUNA exchange", веб-ресурс kuna.io), прив`язаний до його електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікатор криптовалютного гаманця: kunaid-9fml3o68buwc, після чого, конвертувавши вказані грошові кошти в криптовалюту LITECOIN (LTC), 02.05.2022, о 13:50:38 год., перерахував їх на криптовалютний гаманець MEXnCLjwvaAZpaoJ1J4biF4DpoAx86gCkf в сумі 0,09007425 LTC;

- 04.05.2022, о 12:08:48 год., перерахував зі свого банківського рахунку № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ "Приватбанк", який обслуговується банківською карткою НОМЕР_2 , грошові кошти в сумі 300 грн. на власний гаманець на криптовалютній біржі KUNA ("KUNA exchange", веб-ресурс kuna.io), прив`язаний до його електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікатор криптовалютного гаманця: kunaid-9fml3o68buwc, після чого, конвертувавши вказані грошові кошти в криптовалюту LITECOIN (LTC), 04.05.2022, о 12:50:43 год., перерахував їх на криптовалютний гаманець MEXnCLjwvaAZpaoJ1J4biF4DpoAx86gCkf в сумі 0,0863835 LTC;

- 09.05.2022, о 14:29:12 год., перерахував зі свого банківського рахунку № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ "Приватбанк", який обслуговується банківською карткою НОМЕР_2 , грошові кошти в сумі 300 грн. на власний гаманець на криптовалютній біржі KUNA ("KUNA exchange", веб-ресурс kuna.io), прив`язаний до його електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікатор криптовалютного гаманця: kunaid-9fml3o68buwc, після чого, конвертувавши вказані грошові кошти в криптовалюту LITECOIN (LTC), 09.05.2022, о 14:33:43 год., перерахував їх на криптовалютний гаманець MEXnCLjwvaAZpaoJ1J4biF4DpoAx86gCkf в сумі 0,10374 LTC;

- 20.05.2022, о 08:43:56 год., перерахував зі свого банківського рахунку № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ "Приватбанк", який обслуговується банківською карткою НОМЕР_2 , грошові кошти в сумі 100 грн. на власний гаманець на криптовалютній біржі KUNA ("KUNA exchange", веб-ресурс kuna.io), прив`язаний до його електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікатор криптовалютного гаманця: kunaid-9fml3o68buwc; 21.05.2022, о 13:24:47 год., перерахував зі свого банківського рахунку № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ "Приватбанк", який обслуговується банківською карткою НОМЕР_2 , грошові кошти в сумі 2000 грн. на власний гаманець на криптовалютній біржі KUNA ("KUNA exchange", веб-ресурс kuna.io), прив`язаний до його електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікатор криптовалютного гаманця: kunaid-9fml3o68buwc; після чого, конвертувавши вказані грошові кошти в криптовалюту LITECOIN (LTC), 21.05.2022, о 14:05:10 год., перерахував їх на криптовалютний гаманець MEXnCLjwvaAZpaoJ1J4biF4DpoAx86gCkf в сумі 0,23930025 LTC; 23.05.2022, о 20:43:18 год., перерахував їх на криптовалютний гаманець MEXnCLjwvaAZpaoJ1J4biF4DpoAx86gCkf в сумі 0,116508 LTC; 24.05.2022, о 21:14:40 год., перерахував їх на криптовалютний гаманець MEXnCLjwvaAZpaoJ1J4biF4DpoAx86gCkf в сумі 0,1159095 LTC; 26.05.2022, о 17:58:51 год., перерахував їх на криптовалютний гаманець MEXnCLjwvaAZpaoJ1J4biF4DpoAx86gCkf в сумі 0,1270815 LTC; 29.05.2022, о 19:32:46 год., перерахував їх на криптовалютний гаманець MEXnCLjwvaAZpaoJ1J4biF4DpoAx86gCkf в сумі 0,133665 LTC; 08.06.2022, о 21:54:43 год., перерахував їх на криптовалютний гаманець MEXnCLjwvaAZpaoJ1J4biF4DpoAx86gCkf в сумі 0,1370565 LTC;

- 14.06.2022, о 19:11:56 год., перерахував зі свого банківського рахунку № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ "Приватбанк", який обслуговується банківською карткою НОМЕР_2 , грошові кошти в сумі 1100 грн. на власний гаманець на криптовалютній біржі KUNA ("KUNA exchange", веб-ресурс kuna.io), прив`язаний до його електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікатор криптовалютного гаманця: kunaid-9fml3o68buwc, після чого, конвертувавши вказані грошові кошти в криптовалюту LITECOIN (LTC), 14.06.2022, о 19:14:43 год., перерахував їх на криптовалютний гаманець MEXnCLjwvaAZpaoJ1J4biF4DpoAx86gCkf в сумі 0,68059425 LTC;

- 06.07.2022, о 19:41:31 год., перерахував зі свого банківського рахунку № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ "Приватбанк", який обслуговується банківською карткою НОМЕР_2 , грошові кошти в сумі 2000 грн. на власний гаманець на криптовалютній біржі KUNA ("KUNA exchange", веб-ресурс kuna.io), прив`язаний до його електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікатор криптовалютного гаманця: kunaid-9fml3o68buwc, після чого, конвертувавши вказані грошові кошти в криптовалюту LITECOIN (LTC), 06.07.2022, о 19:45:34 год., перерахував їх на криптовалютний гаманець MEXnCLjwvaAZpaoJ1J4biF4DpoAx86gCkf в сумі 1,14383325 LTC;

- 20.07.2022, о 12:38:36 год., перерахував зі свого банківського рахунку № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ "Приватбанк", який обслуговується банківською карткою НОМЕР_2 , грошові кошти в сумі 1825 грн. на власний гаманець на криптовалютній біржі KUNA ("KUNA exchange", веб-ресурс kuna.io), прив`язаний до його електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікатор криптовалютного гаманця: kunaid-9fml3o68buwc, після чого, конвертувавши вказані грошові кошти в криптовалюту LITECOIN (LTC), 20.07.2022, о 12:40:19 год., перерахував їх на криптовалютний гаманець MEXnCLjwvaAZpaoJ1J4biF4DpoAx86gCkf в сумі 0,846279 LTC;

- 31.07.2022, о 19:28:38 год., перерахував зі свого банківського рахунку № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ "Приватбанк", який обслуговується банківською карткою НОМЕР_2 , грошові кошти в сумі 2000 грн. на власний гаманець на криптовалютній біржі KUNA ("KUNA exchange", веб-ресурс kuna.io), прив`язаний до його електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікатор криптовалютного гаманця: kunaid-9fml3o68buwc, після чого, конвертувавши вказані грошові кошти в криптовалюту LITECOIN (LTC), 31.07.2022, о 19:32:17 год., перерахував їх на криптовалютний гаманець MEXnCLjwvaAZpaoJ1J4biF4DpoAx86gCkf в сумі 0,81006975 LTC;

- 16.08.2022, о 10:08:43 год., перерахував зі свого банківського рахунку № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ "Приватбанк", який обслуговується банківською карткою НОМЕР_2 , грошові кошти в сумі 3000 грн. на власний гаманець на криптовалютній біржі KUNA ("KUNA exchange", веб-ресурс kuna.io), прив`язаний до його електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікатор криптовалютного гаманця: kunaid-9fml3o68buwc, після чого, конвертувавши вказані грошові кошти в криптовалюту LITECOIN (LTC), 16.08.2022, о 10:11:52 год., перерахував їх на криптовалютний гаманець НОМЕР_7 в сумі 1,24358325 LTC;

- 03.09.2022, о 19:04:57 год., перерахував зі свого банківського рахунку № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ "Приватбанк", який обслуговується банківською карткою НОМЕР_2 , грошові кошти в сумі 3000 грн. на власний гаманець на криптовалютній біржі KUNA ("KUNA exchange", веб-ресурс kuna.io), прив`язаний до його електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікатор криптовалютного гаманця: kunaid-9fml3o68buwc, після чого, конвертувавши вказані грошові кошти в криптовалюту LITECOIN (LTC), 03.09.2022, о 20:23:07 год., перерахував їх на криптовалютний гаманець НОМЕР_7 в сумі 1,24318425 LTC;

- 25.09.2022, о 19:29:38 год., перерахував зі свого банківського рахунку № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ "Приватбанк", який обслуговується банківською карткою НОМЕР_2 , грошові кошти в сумі 1000 грн. на власний гаманець на криптовалютній біржі KUNA ("KUNA exchange", веб-ресурс kuna.io), прив`язаний до його електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікатор криптовалютного гаманця: kunaid-9fml3o68buwc, після чого, конвертувавши вказані грошові кошти в криптовалюту LITECOIN (LTC), 25.09.2022, о 19:31:41 год., перерахував їх на криптовалютний гаманець НОМЕР_7 в сумі 0,45376275 LTC.

Загалом за вказаний період часу ОСОБА_4 перерахував зі свого банківського рахунку № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ "Приватбанк", який обслуговується банківською карткою НОМЕР_2 , на власний гаманець на криптовалютній біржі ІНФОРМАЦІЯ_3 ("KUNA exchange", веб-ресурс kuna.io), прив`язаний до його електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікатор криптовалютного гаманця: kunaid-9fml3o68buwc, грошові кошти в сумі 16 925 грн.; після конвертації грошових коштів ОСОБА_4 перерахував з власного криптовалютного гаманця на криптовалютні гаманці MEXnCLjwvaAZpaoJ1J4biF4DpoAx86gCkf і LRFXTN4rTEiQ3RxzssMFC5S1WMRd1raN2Q грошові кошти в сумі 7,571025 LTC.

При цьому, перераховуючи грошові кошти в загальній сумі 7,571025 LTC на використовувані ОСОБА_7 і ОСОБА_8 криптовалютні гаманці, ОСОБА_4 усвідомлював, що вказані грошові кошти будуть використані ними для придбання матеріальних ресурсів ї їх подальшої передачі представникам держави-агресора, її збройним формуванням та окупаційній адміністрації держави-агресора.

25.01.2024 року ОСОБА_4 в порядку ст.ст. 208, 615 КПК України було затримано уповноваженими особами УСБУ в Одеській області.

26.01.2024 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 111-2 КК України пособництво державі-агресору, за ознаками: умисні дії, спрямовані на допомогу державі-агресору (пособництво), збройним формуванням та окупаційній адміністрації держави-агресора, вчинені громадянином України, з метою завдання шкоди Україні шляхом: передачі матеріальних ресурсів представникам держави-агресора, її збройним формуванням та окупаційній адміністрації держави-агресора.

Пред`явлена ОСОБА_4 підозра обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, долученими до клопотання слідчого.

У зв`язку з чим, слідчий звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Позиція учасників судового розгляду.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити в повному обсязі, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені п.п.1,2,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Захисник підозрюваного ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_6 та підозрюваний в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання слідчого, оскільки ризики не доведені, підозра є необґрунтованою, ОСОБА_4 не заперечує перерахування грошових коштів, проте вважають, що ОСОБА_9 та ОСОБА_10 є волонтерами, вони допомогають мирним мешканцям окупованих територій. У ОСОБА_4 на окупованій території проживають літні дядько і тітка, яким він хотів допомогти через ОСОБА_10 , перерахувавши грошові кошти з травня по вересень 2022 року, хотів допомогатии мешканця окупованих територій. Монтян тільки зараз стала збирати грошові кошти для допомоги пораненим бійцям ЗС РФ. Підозрюваний є підприємцем, проживає в м.Одесі, в нього є дружина та неповнолітня дитина, він не збирається переховуватись або знищувати докази у кримінальному провадженні. Докази вже зібрані органом досудового розслідування, а свідків у справі немає. У зв`язку з викладеним, просили застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного, заслухавши учасників судового розгляду, приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Мотиви суду.

Відповідно до ст.9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно із ч.2 ст.8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, § 219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

Висновки органу досудового розслідування щодо причетності підозрюваного до вчинення кримінальних правопорушень, які йому інкримінуються, не є явно необґрунтованими чи очевидно недопустимими, тому слідчий суддя дійшов висновку про доведеність стороною обвинувачення обґрунтованості підозри тією мірою, щоб виправдати застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Юридична оцінка діяння у межах висунутого обвинувачення належить до кола питань, що вирішуються судом під час ухвалення вироку (пункт другий частини першої статті 368 КПК). Відповідне судове рішення, як передбачено частиною другою статті 371 зазначеного Кодексу, ухвалюється в нарадчій кімнаті. До цього часу висловлювати власну позицію по суті справи, а також вчиняти будь-які дії, що є прямим або опосередкованим проявом такої позиції, суд не вправі, оскільки це може викликати обґрунтований сумнів у його неупередженості.

Як встановлено в судовому засіданні, підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, який відноситься до категорії особливо тяжкого злочину, відповідальність за який передбачає позбавлення волі до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої, підозрюваний одружений, у нього є неповнолітня дитина, він працює ФОП, що свідчить про наявність у нього посередніх соціальних зв`язків, досудове слідство знаходиться на початковому етапі, а тому є підстави вважати що підозрюваний може: 1)переховуватися від органів досудового розслідування та суду, 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, 3) незаконно впливати на свідків та інших учасників у вказаному кримінальному провадженні, 4) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Пред`явлена підозрюваному ОСОБА_4 підозра обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом обшуку від 25.01.2024 за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого виявлено та вилучено мобільний телефон, який ОСОБА_4 використовував в ході вчинення кримінального правопорушення; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 25.01.2024; протоколами оглядів телеграм каналів « ІНФОРМАЦІЯ_6 » та « ОСОБА_11 » від 02.11.2023; протоколом огляду телеграм каналу « ОСОБА_11 » від 24.01.2024; протоколом огляду відповіді директора кріптобіржі «KUNA» від 27.12.2023.

Законом України від 14 квітня 2022 року «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо удосконалення відповідальності за колабораційну діяльність та особливостей застосування запобіжних заходів за вчинення злочинів проти основ національної та громадської безпеки» (далі Закон) було доповнено Кримінальний кодекс України (далі КК України) статтею 111-2 Пособництво державі-агресору.

Враховуючи вчинену Збройними Силами Російської Федерації військову агресією проти нашої Держави, на території України було запроваджено воєнний стан відповідно до Указу Президента України та Верховного головнокомандувача ОСОБА_12 від 24.02.2022 №64/2022 та Закону України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 2102-ІХ.

На часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX (зі змінами, внесеними Указом від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-IX, Указом від 18 квітня 2022 року № 259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-IX, Указом від 17 травня 2022 року № 341/2022, затвердженим Законом України від 22 травня 2022 року № 2263-IX, Указом від 12 серпня 2022 року № 573/2022, затвердженим Законом України від 15 серпня 2022 року № 2500-IX, Указом від 7 листопада 2022 року № 757/2022, затвердженим Законом України від 16 листопада 2022 року № 2738-IX, Указом від 6 лютого 2023 року № 58/2023, затвердженим Законом України від 7 лютого 2023 року № 2915-IX, Указом від 1 травня 2023 року № 254/2023, затвердженим Законом України від 2 травня 2023 року № 3057-IX, та Указом від 26 липня 2023 року № 451/2023, затвердженим Законом України від 27 липня 2023 року № 3275-IX), продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 16 листопада 2023 року строком на 90 діб.

Згідно Закону України «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо удосконалення відповідальності за колабораційну діяльність та особливостей застосування запобіжних заходів за вчинення злочинів проти основ національної та громадської безпеки» № 2198-IX від 14.04.2022 року, були внесені зміни до Кримінального процесуального кодексу України.

Відтак, згідно ч. 6 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 КК України, застосовується запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Згідно положень статті 183 КПК України, під час воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України.

Щодо існування ризиків.

Суд вважає, що наразі наявні ризики, визначені ст. 177 КПК, і що необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного.

Запобіжні заходи застосовуються з метою досягнення дієвості кримінального провадження. Їх дія носить превентивний (попереджувальний) характер реалізації особами дій, направлених на перешкоджання здійсненню правосуддя у справі.

Ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачені можуть здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення обвинуваченими зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Крім того, суд враховує, що вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченими кримінальних правопорушень як обставина, яка впливає на вибір судом виду запобіжного заходу (пункт 1 частини 1 статті 178 КПК), має опосередкований вплив й на оцінку рівня ймовірності вчинення підозрюваним тих чи інших дій, які кваліфікуються як ризики за статтею 177 КПК. Чим меншою є вагомість зібраних доказів на підтвердження підозри та чим нижчим є рівень її обґрунтованості, тим меншою є вірогідність незаконного втручання особи підозрюваного ОСОБА_4 у хід досудового розслідування чи переховування від правосуддя, і навпаки.

Зазначений стандарт доказування (переконання) суд використовує для перевірки наявності ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК, у цьому кримінальному провадженні.

Щодо існування ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України.

Суд вважає, що наразі продовжують існувати ризики, визначені ст. 177 КПК, і що необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного.

Запобіжні заходи застосовуються з метою досягнення дієвості кримінального провадження. Їх дія носить превентивний (попереджувальний) характер реалізації особами дій, направлених на перешкоджання здійсненню правосуддя у справі.

Ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення обвинуваченими зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Крім того, суд враховує, що вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення як обставина, яка впливає на вибір судом виду запобіжного заходу (пункт 1 частини 1 статті 178 КПК), має опосередкований вплив й на оцінку рівня ймовірності вчинення підозрюваним тих чи інших дій, які кваліфікуються як ризики за статтею 177 КПК. Чим меншою є вагомість зібраних доказів на підтвердження підозри та чим нижчим є рівень її обґрунтованості, тим меншою є вірогідність незаконного втручання особи підозрюваного у хід досудового розслідування чи переховування від правосуддя, і навпаки.

Зазначений стандарт доказування (переконання) суд використовує для перевірки наявності ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК, у цьому кримінальному провадженні.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків та інших учасників кримінального провадженні, інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Щодо ризику переховування від суду.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч.1 ст.111-2 КК України. Санкція вказаної статті передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до 12 років. Отже, очікування можливого суворого вироку може мати значення при констатації наявності вказаного ризику. При чому ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п. 58). Тому слідчий суддя, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину, який інкримінується підозрюваній у сукупності з іншими обставинами, якими в цьому випадку є законодавчі приписи щодо неможливості застосування «пільгових» інститутів кримінального права у відповідній категорії справ, та наявність документів для виїзду закордон.

Отже, оцінюючи можливість підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування чи суду, слідчий суддя вважає такі дії вірогідними в будь-який момент кримінального провадження. Співставлення можливих негативних для обвинуваченого наслідків переховування у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим. Тому з метою нівелювання такого ризику переховування, застосування до підозрюваного запобіжного заходу в уигляді тримання під вартою, вбачається обґрунтованим.

Тому, слідчий суддя погоджується з прокурором, що зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування обвинуваченого від суду.

Наведені обставини в сукупності дають підстави дійти висновку про наявність ризику ймовірного переховування від органу досудового розслідування чи суду.

Щодо ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

В ході проведення досудового розслідування для встановлення окремих обставин важливими є документи, що знаходяться у володінні ОСОБА_4 . Вказані речі і документи не були в повній мірі отримані органом досудового розслідування раніше, враховуючи необхідність дотримання конспірації у ході здійснення слідчих дій до моменту затримання підозрюваного.

Таким чином, наявні обґрунтовані підстави вважати, що маючи доступ (безпосередній, або через інших осіб) до речей та документів, які можуть бути використані як докази у кримінальному провадженні, ОСОБА_4 у випадку незастосування щодо нього запобіжного заходу, або застосування більш м`якого запобіжного заходу аніж тримання під вартою, матиме змогу знищити, приховати або спотворити речі і документи, які мають значення для досудового розслідування. На даний час досудове розслідування знаходиться на початковому етапі, а тому вказаний ризик наявний та має високу вірогідність.

Щодо ризику незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

При цьому, слідчий суддя бере до уваги, що:

- на цій стадії досудового розслідування не допитані всі особи, яким можуть бути відомі обставини розслідуваного злочину;

- в ході розгляду даного клопотання підозрюваному та адвокату стали відомі матеріали кримінального провадження, з яких вони дізнались зміст його показань та особисті дані, що уможливлює вплив на останніх.

Вказані обставини формують у слідчого судді переконання щодо наявності ризику впливу підозрюваним на учасників цього кримінального провадження.

Щодо застосування менш суворого запобіжного заходу.

Встановлені під час судового засідання обставини у свої сукупності та взаємозв`язку формують у суду переконання, що запобігти доведеним під час розгляду клопотання слідчого ризикам неможливо без застосування запобіжного заходу. Однак, суд в цьому випадку не може погодитися з прокурором, що наявність цих ризиків є безумовною підставою для ізоляції підозрюваного і взяття його під варту.

Частиною 1 ст. 176 КПК України встановлена відповідна ієрархія запобіжних заходів від найбільш м?якого (особисте зобов?язання) до найбільш суворого (тримання під вартою). Суд відмовляє у застосуванні чи продовженні строку дії запобіжного заходу, якщо прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про продовження строку дії запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам (ч. 3 ст. 176 КПК України).

Проте, в цьому кримінальному провадженні на даному етапі досудового розслідування, слідчий суддя не вбачає за можливе запобігти ризикам кримінального провадження із застосуванням запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки, домашнього арешту, в тому числі цілодобового, який хоча і пов`язаний з ізоляцією підозрюваного від суспільства, однак зважаючи на встановлені на цьому етапі досудового розслідування ризики, може виявитися неефективним з таких же підстав.

Необхідно враховувати виключну цинічність діяння, вчиненного в період здійснення Україною збройної відсічі РФ.

При цьому, слідчий суддя враховує та наголошує, що злочин, в якому підозрюється ОСОБА_4 , вчинений в умовах воєнного стану через повномасштабне військове вторгнення російської федерації проти незалежної держави України, що свідчить про зухвалу, безвідповідальну поведінку підозрюваного та без будь-яких моральних вагань, який вочевидь, будучи дорослою людиною має розуміти, що перекази грошових коштів на крпитогаманець особам, які в Україні визнані як проросійсько налаштовані блогери та активісти, які допомогають ЗС рф. При цьому, його дії розцінються як дискредитація Збройних Сил України в очах суспільства та держави Українеи в цілому.

Окрім цього, слідчий суддя враховує, що в рамках вказанного кримінального провадження ще не проведені усі необхідні слідчі дії, а тому вірогідність наявності зазначених ризиків дуже висока.

З огляду на викладене, приймаючи до уваги тяжкість кримінального правопорушення та роль підозрюваного ОСОБА_4 у його вчиненні, встановлені у ході досудового розслідування ризики, які слідчий суддя визнав обґрунтованими, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним злочину, передбаченого ч.1 ст. 111-2 КК України, а також враховуючи недостатність застосування інших більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні слідчого, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованим.

Тож, наведені вище обставини виключають об`єктивну можливість щодо застосування до підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою тяжкого кримінального правопорушення, а також наявність вищезазначених ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Під час досудового слідства встановлено обставини, які слід врахувати при обрані запобіжного заходу, передбачені ст. 178 КПК України, а саме:

-вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_4 особливо тяжкого злочину;

-тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у вчиненні вказаного злочину;

- вік та стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_4 ;

- міцність соціальних зв`язків підозрюваного ОСОБА_4 .

За таких обставин, наявні достатні підстави вважати, що обрання менш суворого запобіжного заходу до ОСОБА_4 не запобігатиме наведеним ризикам.

Враховуючи наведені міркування, на думку слідчого судді, обставин, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, які є перешкодою для застосування найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти вказаному ризику, передбаченому ст.177 КПК України.

Окрім цього, слідчий суддя враховує, що рамках вказанного кримінального провадження ще не проведені усі необхідні слідчі дії, не встановлені усі причетні до вчинення злочину особи, а тому вірогідність наявності зазначених ризиків дуже висока.

Відповідно до приписів ч.1 ст.219 КПК України, досудове розслідування має бути завершене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.

Відповідно до приписів ч.1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шестидесяти днів.

26.01.2024 року було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, тому досудове розслідування має бути закінченим 26.03.2024 року.

Зважаючи на те, що підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, який відноситься до злочинів проти основ національної безпеки України, враховуючи дані про особу підозрюваного, з урахуванням майнового та сімейного стану підозрюваного, його характеристики, доведених ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, беручи до уваги положення ст.176, 183 КПК України, вважаю за доцільне застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 376 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу УСБУ в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеській слідчий ізолятор», до 60 днів в межах строку досудового розслідування, тобто до 24.03.2024 року включно.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою становить 60 днів та обчислюється з моменту фактичного затримання підозрюваного, тобто з 25.01.2024 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали слідчого судді складено та проголошено 30.01.2024 року о 15:30 годині в залі суду №131.

Слідчий суддя: ОСОБА_13

26.01.2024