Провадження №: 1-кс/755/25/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"04" січня 2024 р. м.Київ

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Дніпровського районного суду м.Києва, клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського управління поліції ГУ НП у місті Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києв ОСОБА_4 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000095 та додані до нього матеріали відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Києва, громадянина України, з базовою вищою освітою, одруженого, маючого двох малолітніх дітей, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного в скоєнні злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В:

І. Суть питання, що вирішується, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

03.01.2023 року старший слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП в місті Києві старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000095 відносно ОСОБА_5 , підозрюваного в скоєнні злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

ІІ. Зміст клопотання слідчого, погодженого з прокурором.

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що у невстановлену досудовим розслідуванням дату та час, але не пізніше червня 2023 року, знаходячись у невстановленому досудовим розслідуванням місці, з корисливих спонукань, в порушення вимог Законів України від 15 лютого 1995 року «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» та «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними», ОСОБА_5 , керуючись корисливим мотивом і прагненням до наживи та маючи на меті незаконне отримання доходів на постійній основі від незаконних операцій із наркотичними засобами вирішив здійснювати систематичне незаконне придбання, пересилання та зберігання з метою збуту, а також збут особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено, - «канабіс», по території м.Києва.

В подальшому, ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, в невстановлений досудовим розслідуванням дату, час та місці вступив в злочинну змову з раніше знайомим громадянином - ОСОБА_7 , з метою збуту особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено, - «канабіс», який повинен був здійснювати підшукування наркозалежних споживачів наркотичних засобів та безпосередню передачу останнім придбаних наркотичних засобів.

Крім цього, ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, в невстановлений досудовим розслідуванням дату, час та місці вступив в злочинну змову з раніше знайомими громадянами - ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які за вказівкою ОСОБА_5 здійснювали пересилання через поштові відправлення за допомогою сервісу ТОВ «Нова Пошта» в оптових партіях особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено, - «канабіс», з села Гожули Полтавського району Полтавської області до м. Києва для подальшого незаконного збуту зазначеного засобу наркозалежним споживачам на території міста Києва.

Так, під час досудового розслідування встановлено, що під час проведення негласної слідчої (розшукової дії) контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки 13.09.2023 року ОСОБА_7 зустрівся з ОСОБА_10 за адресою: м.Київ, вул.Жилянська, 101-А , де в ході зустрічі ОСОБА_10 передав ОСОБА_7 грошові кошти в сумі 72500 гривень (які були вручені ОСОБА_10 для проведення оперативної закупки) для придбання особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено, - «канабіс». В подальшому, цього ж дня, ОСОБА_7 зателефонував ОСОБА_5 , який знаходився неподалік вищевказаної адреси та підійшов до останніх. Після цього, ОСОБА_7 передав ОСОБА_5 грошові кошти в сумі 72500 гривень та останній поклав їх до пакету, який мав при собі та вони почали обговорювати питання щодо придбання особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено, - «канабіс».

Далі, ОСОБА_5 в присутності ОСОБА_7 та ОСОБА_10 зателефонував ОСОБА_8 та передав слухавку ОСОБА_7 , який в свою чергу замовив особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено, - «канабіс», та попросив відправити за допомогою сервісу «Нова Пошта» на власне ім`я ОСОБА_7 .

Після цього, в невстановлений досудовим розслідуванням час та місці ОСОБА_8 дав вказівку ОСОБА_9 відправити за допомогою сервісу «Нова Пошта» на ім`я ОСОБА_7 особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено, - «канабіс».

В подальшому, 13.09.2023 року об 17 год. 07 хв. ОСОБА_9 знаходячись у відділенні ТОВ «Нова Пошта» №1 с.Гожули Полтавської області скориставшись своїми анкетними даними в картонній коробці відправила, тобто здійснила пересилання особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено, - «канабіс», на ім`я ОСОБА_7 та була створена ТТН №20 4507 7483 5055. Після цього, 14.09.2023 року за результатами негласної слідчої (розшукової) дії - огляду і виїмки кореспонденції було здійснено відбір речовини рослинного походження зеленого кольору - канабіс, масою 0,32 г.

14.09.2023 року об 10 год. 42 хв., ОСОБА_7 знаходячись у приміщенні ТОВ «Нова пошта №26» за адресою: м.Київ, вул.Михайла Бойчука, буд.34, забрав посилку, відправлену ОСОБА_9 та після цього зустрівся з ОСОБА_10 приблизно об 14 годині 00 хв. За адресою: м.Київ, Севастопольська площа, 5, де передав ОСОБА_10 картону коробку з вмістом речовини рослинного походження зеленого кольору.

Після цього, в ході проведення огляду місця події в період часу з 14 год. 35 хв. по 15 год. 00 хв., за адресою: м.Київ, пр.Валерія Лобановського, буд.4-Д, ОСОБА_10 добровільно видав картону коробку з шістьма пакунками завернутих в поліетиленову стрічку з речовиною зеленого кольору рослинного походження в якій виявлено особливо небезпечний наркотичного засіб, обіг якого заборонено, - «канабіс», вагою 445,37 грам, яку ОСОБА_5 , за попередньою змовою із ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 з корисливих мотивів, всупереч вимогам Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини та прекурсори» від 15.02.1995, «Порядку провадження діяльності, пов`язаної з обігом наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, та контролю за їх обігом», затвердженого постановою КМУ №589 від 03.06.2009 року зберігали та переслали з метою збуту, а також незаконно збули особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено, - «канабіс».

Крім того, під час досудового розслідування встановлено, що 18.10.2023 року ОСОБА_7 повторно зустрівся з ОСОБА_10 за адресою: м.Київ, неподалік станції метро «Васильківська», де в ході зустрічі ОСОБА_10 передав ОСОБА_7 грошові кошти в сумі 74000 гривень (які були вручені ОСОБА_10 для проведення оперативної закупки) для придбання особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено, - «канабіс».

В подальшому, цього ж дня, ОСОБА_7 зустрівся з ОСОБА_5 та при особистій зустрічі передав останньому вищевказані грошові кошті. Після цього, ОСОБА_5 зателефонував ОСОБА_8 та замовив особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено, - «канабіс», та попросив відправити за допомогою сервісу «Нова Пошта» на власне ім`я.

Далі, 19.10.2023 року, ОСОБА_5 направився до приміщення ТОВ «Нова пошта №291» за адресою: м.Київ, вул.Васильківська, буд.11/11, де скориставшись своїми анкетними даними відправив картону коробку на ім`я отримувача ОСОБА_8 та була створена ТТН №59 0010 4001 7990.

В подальшому, 20.10.2023 року за результатами негласної слідчої (розшукової) дії - огляду і виїмки кореспонденції було здійснено огляд картонної коробки, відправку якої здійснив ОСОБА_5 на ім`я ОСОБА_8 в якій знаходились грошові кошти в сумі 15000 гривень номіналом по 500 гривень, які використовувались під час проведення оперативної закупки.

Після цього, ОСОБА_8 в невстановлений досудовим розслідуванням дату час та місці дав вказівку ОСОБА_9 відправити за допомогою сервісу ТОВ «Нова Пошта» на ім`я ОСОБА_5 особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено, - «канабіс».

В подальшому, 19.10.2023 року об 13 год. 19 хв., ОСОБА_9 знаходячись у відділенні «Нова Пошта» № 1 с.Гожули Полтавської області скориставшись своїми анкетними даними в картонній коробці відправила, тобто здійснила пересилання особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено, - «канабіс», на ім`я ОСОБА_5 та була створена ТТН № 0838. Після цього, 19.10.2023 року за результатами негласної слідчої (розшукової) дії - огляду і виїмки кореспонденції було здійснено огляд вказаної посилки та відбір речовини рослинного походження зеленого кольору - канабіс, масою 1,45 г.

Далі, 20.10.2023 року об 10 год. 35 хв., ОСОБА_5 знаходячись у приміщенні ТОВ «Нова пошта №291» за адресою: м.Київ, вул.Васильківська, буд.11/11, забрав посилку та цього ж дня, зустрівся з ОСОБА_7 та передав картону коробку з вмістом особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено, - «канабіс», з метою подальшого збуту.

Після цього, ОСОБА_7 , 20.10.2023 року, приблизно об 12 годині 00 хвилин, знаходячись за адресою: м.Київ, неподалік станції метро «Васильківська», зустрівся з ОСОБА_10 , де передав останньому картону коробку з вмістом речовини рослинного походження зеленого кольору, що містить в своєму складі особливо небезпечний наркотичний засіб - «канабіс».

Після цього, в ході проведення огляду місця події, в період часу з 12 год. 17 хв. по 12 год. 42 хв., за адресою: м.Київ, вул.Холодноярська, буд.15-Д, ОСОБА_10 добровільно видав картону коробку з речовиною зеленого кольору рослинного походження, в якій виявлено особливо небезпечний наркотичного засіб, обіг якого заборонено, - «канабіс» вагою 436,26 грам, яку ОСОБА_5 , за попередньою змовою із ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 з корисливих мотивів, всупереч вимогам Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини та прекурсори» від 15.02.1995, «Порядку провадження діяльності, пов`язаної з обігом наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, та контролю за їх обігом», затвердженого постановою КМУ №589 від 03.06.2009 року повторно зберігали та переслали з метою збуту, а також незаконно збули особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено, - «канабіс».

Крім того, під час досудового розслідування встановлено, що 08.11.2023 року ОСОБА_7 повторно зустрівся з ОСОБА_10 за адресою: м.Київ, пр-т Лобановського, 11-б, де в ході зустрічі ОСОБА_10 передав ОСОБА_7 грошові кошти в сумі 74000 гривень (які були вручені ОСОБА_10 для проведення оперативної закупки) для придбання особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено, - «канабіс». В подальшому, цього ж дня, ОСОБА_7 зустрівся з ОСОБА_5 та при особистій зустрічі передав останньому вищевказані грошові кошті. Після цього, ОСОБА_5 зателефонував ОСОБА_8 та замовив особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено, - «канабіс», та попросив відправити за допомогою сервісу «Нова Пошта» на власне ім`я ОСОБА_7 .

Після цього, ОСОБА_8 в невстановлений досудовим розслідуванням дату час та місці дав вказівку ОСОБА_9 відправити за допомогою сервісу ТОВ «Нова Пошта» на ім`я ОСОБА_7 особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено, - «канабіс». У свою чергу, ОСОБА_5 за допомогою банківського переказу, переказав ОСОБА_8 частину раніше отриманих грошових коштів.

В подальшому, 09.11.2023 року об 16 год. 13 хв., ОСОБА_9 знаходячись у відділенні «Нова Пошта» №1 с.Гожули Полтавської області скориставшись своїми анкетними даними в картонній коробці відправила, тобто здійснила пересилання особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено, - «канабіс», на ім`я ОСОБА_7 та була створена ТТН №20 4508 0801 7273. Після цього, 10.11.2023 року за результатами негласної слідчої (розшукової) дії - огляду і виїмки кореспонденції було здійснено огляд вказаної посилки та відбір речовини рослинного походження зеленого кольору - канабіс, масою 2,36 г.

Далі, 10.11.2023 року об 11 год. 03 хв., ОСОБА_7 знаходячись у приміщенні ТОВ «Нова пошта №26» за адресою: м.Київ, вул.Бойчука, 34, забрав посилку а саме картону коробку з вмістом особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено, - «канабіс», з метою подальшого збуту.

Цього ж дня, ОСОБА_7 , приблизно об 12 годині 00 хвилин, знаходячись за адресою: м.Київ, пр-т Лобановського, 11-б, зустрівся з ОСОБА_10 у власному автомобілі «Рено Дастер», НОМЕР_1 , де передав останньому картону коробку з вмістом речовини рослинного походження зеленого кольору, що містить в своєму складі особливо небезпечний наркотичний засіб - «канабіс».

Після цього, в ході проведення обшуку в період часу з 12 год. 09 хв. по 13 год. 30 хв., з автомобіля «Рено Дастер», НОМЕР_1 , було вилучено картонну коробку з рослинною речовиною зеленого кольору, яка в своєму складі міститься особливо небезпечний наркотичний засіб - канабіс, яку ОСОБА_5 , за попередньою змовою із ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 з корисливих мотивів, всупереч вимогам Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини та прекурсори» від 15.02.1995, «Порядку провадження діяльності, пов`язаної з обігом наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, та контролю за їх обігом», затвердженого постановою КМУ № 589 від 03.06.2009 року повторно зберігали та переслали з метою збуту, а також незаконно збули особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено, - «канабіс».

Канабіс, згідно з Списком № 1 «Особливо небезпечні наркотичні засоби, обіг яких заборонено» Таблиці І Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, затвердженого Постановою Кабінетом Міністрів України від 06.05.2000 №770 є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено.

10.11.2023 року ОСОБА_5 був затриманий у порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину.

10.11.2023 року у порядку, передбаченому статтями 276-278 КПК України, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

На думку слідчого, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 , інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколами за результатами проведення чисельних негласних слідчих розшукових дій, а саме зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж, огляд та виїмка кореспонденції, аудіо,- відео контроль, візуальне спостереження, контроль за вчиненням злочину. У ході виконання вказаних заходів, було зафіксовано протиправна діяльність групи осіб, пов`язаних із збутом особливо безпечного наркотичного засобу - канабісу, протоколами допиту свідків, які погодившись на конфіденційне співробітництво, свідчили про діяльність осіб, пов`язаних з продажу особливо небезпечного наркотичного засобу - канабісу, протоколами оглядів місця подій року відповідно до яких у осіб, які погодились на конфіденційне співробітництво, було виявлено особливо небезпечний наркотичний засіб - канабіс, який вони придбали в рамках контролю за вчиненням злочину, висновками експертів згідно з якими надані на дослідження речовини рослинного походження зеленого кольору, є особливо небезпечним наркотичним засобом - канабісом, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, протоколами обшуку за місцем проживання підозрюваних, у ході яких вилучено чисельну кількість рослинної речовини зеленого кольору, грошові кошти, отриманих в наслідок протиправної діяльності, що збігають із врученими в рамках контролю за вчиненням злочину, мобільні телефони та інші предмети, що в сукупності підтверджують злочинну діяльність групи осіб, протоколами огляду відеозаписів отриманих від ТОВ «Нова Пошта», де зафіксовані факти пересилання особливо небезпечного наркотичного засобу - канабісу, та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

11 листопада 2023 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з визначенням застави в розмірі 300 прожиткових мінімумів доходів для працездатних осіб, що відповідно становить 805200 гривень.

Строк тримання під вартою у даному кримінальному провадженні закінчується 07.01.2024 року.

Двохмісячний строк досудового розслідування у даному провадженні закінчується 10 січня 2024 року однак, в зв`язку з тим, що для завершення розслідування у кримінальному провадженні необхідно виконати ряд процесуальних дій, а саме: здійснити тимчасовий доступ до банківських установ, ухвали суду оголошені до виконання та отримати документи, які мають значення для розслідування та можуть бути використані як докази в суді, здійснити їх аналіз, за результатами вирішити питання щодо призначення портретних експертиз; здійснити тимчасовий доступ до операторів мобільного зв`язку та отримати документи, які мають значення для розслідування та можуть бути використані як докази в суді, здійснити їх аналіз; провести розсекречення всіх матеріалів проведених негласних слідчих (розшукових) дій, клопотання та доручення на їх проведення, а після прийняти рішення, повідомити Київській апеляційний суд про розсекречення ухвал про дозвіл на проведення негласних слідчих (розшукових) дій; закінчити проведення оглядів вилучених в ході затримання та проведення обшуків предметів та речей, які мають значення для розслідування; згідно ст. 279 КПК України за результатами проведених експертиз та слідчих дій повідомити підозрюваних про зміну раніше повідомленої підозри; зібрати характеризуючі матеріали на підозрюваних осіб в повному обсязі; виконати вимоги ст.290 КПК України та надати доступ чотирьом підозрюваним, їх захисникам до матеріалів кримінального провадження в порядку ст. 290 КПК України; виконати інші слідчі та процесуальні дії, в яких виникне необхідність під час проведення досудового розслідування; скласти та затвердити обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, провести його вручення, у органу досудового розслідування виникла необхідність у продовженні строку тримання підозрюваного під вартою.

Враховуючи викладене, слідчий вважає, що на даний час існують ризики, а саме:

1) п.1 ст.177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, будучи обізнаним з санкцією статті, яка йому інкримінується, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ним вчинено тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років;

2) п.2 ст.177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 перебуваючи на свободі може знищити, сховати або спотворити речові докази, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки, на цей час органом досудового розслідування не виявлено всі можливі місця зберігання наркотичного засобу;

3) п.3 ст.177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, буде незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки обізнаний про місця проживання останніх з метою схилити їх до дачі не правдивих показів у судовому засіданні;

4) п.4. ст.177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не з`являтися за викликами до слідчого для проведення слідчих та процесуальних дій, чим буде затягувати строки досудового розслідування;

5) п.5 ч.1 ст.177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 , може вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки не має стабільного джерела прибутку та свої матеріальні потреби намагається задовольнити злочинним шляхом.

На думку слідчого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає суспільному інтересу. Крім того, гарантії того, що підозрюваний не вчинить інше кримінальне правопорушення, наразі відсутні.

На думку слідчого, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Враховуючи перелічені ризики, слідчий вважає, що саме такий запобіжний захід, що пов`язаний з ізоляцією від суспільства, може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, а тому просить продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 10.01.2024 року в межах строку досудового розслідування кримінального провадження.

ІІІ. Позиція сторін кримінального провадження в судовому засіданні з розгляду клопотання слідчого.

1.Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з підстав, викладених у ньому, і стверджував, що вжиття більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, є недостатньою мірою для підозрюваного, з огляду на обставини скоєного та ризики, які існують. Просив суд продовжити підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

2.Підозрюваний ОСОБА_5 пояснив, що в даному кримінальному провадженні має місце провокація з боку правоохоронних органів, він має на утриманні двох малолітніх дітей, неофіційно працює на будівництві, а тому ризики необґрунтовані, проти задоволення клопотання заперечував, просив змінити запобіжний захід на інший, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт.

3.Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_6 також заперечував проти задоволення клопотання слідчого, посилаючись на відсутність ризиків, а також необґрунтованість підозри. Просив застосувати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме цілодобовий домашній арешт або визначити заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

ІV. Положення закону, яким керувався слідчий суддя.

Відповідно до ст.199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 КПК України, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у ч.3 ст.199 КПК України, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Згідно зі ст.184 КПК України клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу повинно містити:

1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа;

2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;

4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу;

5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;

6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів;

7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Статтею 197 КПК України передбачено, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати:

1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо злочинів невеликої або середньої тяжкості;

2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У частині 2 статті 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

За правилами ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Частиною 5 статті 9 КПК України визначено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з ч.5 ст.193 КПК України будь-які твердження чи заяви підозрюваного, обвинуваченого, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Відповідно до ст.198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

V. Підстави запобіжного заходу, мотиви, з яких слідчий суддя виходив при постановленні ухвали, та висновки суду.

Вислухавши доводи та пояснення підозрюваного, його захисника, доводи прокурора щодо неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу і дослідивши матеріали справи в їх сукупності, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Судом було встановлено, що 08.06.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про скоєння злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України (кримінальне провадження №0000095).

Клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського управління поліції ГУ НП у місті Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 , оформлене відповідно до вимог ст.199 Кримінального процесуального кодексу України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розпис підозрюваного щодо вручення йому копії клопотання слідчого про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також копій матеріалів, якими обґрунтовується необхідність продовження запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ст.199 КПК України.

10.11.2023 року ОСОБА_5 був затриманий у порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину.

10.11.2023 року у порядку, передбаченому статтями 276-278 КПК України, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

11.11.2023 року ОСОБА_5 ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з визначенням застави в розмірі 300 прожиткових мінімумів доходів для працездатних осіб, що відповідно становить 805200 гривень.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінальних правопорушень.

В судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, наявними у справі допустимими доказами, а саме: протоколами за результатами проведення чисельних негласних слідчих розшукових дій, а саме зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж, огляд та виїмка кореспонденції, аудіо,- відео контроль, візуальне спостереження, контроль за вчиненням злочину, протоколами допиту свідків, протоколами оглядів місця подій, висновками експертів, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, протоколами обшуку за місцем проживання підозрюваних, грошові кошти, мобільні телефони та інші предмети, що в сукупності підтверджують злочинну діяльність групи осіб, протоколами огляду відеозаписів отриманих від ТОВ «Нова Пошта», та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Крім того, в судовому засіданні стороною захисту відповідно до положень ч.5 ст.132 КПК України не було надано суду належних і допустимих доказів, які свідчили б про необґрунтованість пред`явленої підозри.

При цьому слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак відповідно до вимог ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання цим ризикам.

При вирішенні питання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відповідно до ст.199 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про можливе вчинення підозрюваним ОСОБА_5 інкримінованого злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він підозрюється, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, репутацію підозрюваного, майновий стан, ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.

Крім того, слідчий суддя враховує наявність об`єктивних обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали про тримання під вартою, та те, що заявлені раніше ризики не зменшилися та виправдовують тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у скоєні злочину в сфері незаконного обігу наркотичних засобів, який згідно ст.12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який законом передбачено покарання від шести до десяти років позбавлення волі, раніше не судимий, зареєстрований та проживає за різними адресами, офіційно не працевлаштований.

Вказані вище обставини, а також підвищена суспільна небезпека злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , конкретні обставини справи, на думку слідчого судді, дають підстави для висновку, що існують з боку підозрюваного ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме, можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст.199 КПК України, а також доведеність прокурором під час судового розгляду клопотання, що обставини, зазначені у ч.3 ст.199 КПК України виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою, тому клопотання слідчого про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно задовольнити та продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 відповідно до ухвали слідчого судді від 11.11.2023 року до 10.01.2024 року в межах строку досудового розслідування.

При цьому наявність даних про особу підозрюваного, на що посилається сторона захисту, як на одну з підстав для відмови у задоволенні клопотання слідчого, на думку слідчого судді не виключають наявність зазначених вище ризиків, а також ризику продовження чи повторення протиправної поведінки.

Враховуючи викладене, підстави для задоволення клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу підозрюваному відсутні.

Суд також враховує при вирішенні даного питання, що не можливість перебування особи під вартою внаслідок стану здоров`я встановлюється у визначеному законом порядку, і будь-які належні докази, які б свідчили про те, що підозрюваний страждає на хвороби, які унеможливлюють перебування його під вартою, слідчому судді не надані.

При вирішенні даного питання судом також враховано положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Крім того, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Також ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України та враховані слідчим суддею при вирішенні даного клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_5 , чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.

VІ. Визначення застави.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

У частині 4 ст.182 КПК України визначено, що розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Разом з цим, положення КПК України та практика ЄСПЛ орієнтують на такі критерії, які слід врахувати при визначені розміру застави: (1) обставини кримінального правопорушення; (2) особливий характер справи; (3) майновий стан; (4) його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; (5) масштаб його фінансових операцій; (6) даних про особу; (7) встановлені ризики, передбачених статтею 177 КПК; (8) «середовище»; (9) помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певнихобставин; (10) шкода, завдана кримінальним правопорушенням.

Виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання підозрюваного під вартою. Визначаючи суму застави, суди повинні брати до уваги ризик того, що підозрюваний може ухилитися від покарання, обставини особистого життя та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа.

При цьому встановлений законом обов`язок слідчого судді, суду визначити розмір застави в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою свідчить про те, що застава в певному розмірі здатна забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного на тому ж рівні (з тією ж ефективністю), що і тримання під вартою. Тримання під вартою не застосовується у зв`язку з внесенням застави у розмірі, визначеному слідчим суддею чи судом.

Також, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, суд повинен, врахувавши положення ст.177,178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю інкримінованого злочину. При цьому слід мати на увазі, що, виходячи з практики ЄСПЛ, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Аналізуючи вимоги чинного національного та міжнародного законодавства, що регулює застосування інституту застави, зокрема виключно повноваження суду у вирішенні цього питання при застосуванні даного запобіжного заходу як альтернативи триманню під вартою, обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , їх підвищену суспільну небезпеку, майновий та сімейний стан підозрюваного, інші дані про його особу, міцність соціальних зв`язків, наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї та малолітніх дітей, як того вимагають вимоги ч.4 ст.182 КПК України, та наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, наявність у нього судимостей, та обставини інкримінованого злочину, слідчий суддя приходить до висновку про можливість визначити підозрюваному заставу, однак в розмірі, який перевищує вісімдесят і становить двісті розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладенням у разі внесення застави обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до прокурора, слідчого або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу прокурора, слідчого або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти прокурора, слідчого або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати за наявності на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон;

- докласти зусиль до пошуку роботи;

- носити електронний засіб контролю.

Слідчий суддя зважає на те, що застава є неізоляційним запобіжним заходом, проте саме такий обраний її розмір здатен утримати підозрюваного від дій, які перешкоджатимуть кримінальному провадженню встановленими законом правовими наслідками порушення умов цього запобіжного заходу та не є непомірним з урахуванням всіх обставин справи, захищеного законного інтересу, тяжкості злочину, що інкримінується підозрюваному, і забезпечить стимулюючий ефект цього запобіжного заходу, належну процесуальну поведінку підозрюваного та належний контроль з боку можливих заставодавців під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання підозрюваним обов`язків (вказаний висновок відповідає правовій позиції Європейського суду з прав людини, викладеному у рішенні по справі «Мангурас проти Іспанії» від 08.01.2009).

Керуючись ст.ст.3, 176-178, 180, 182-183, 184, 194, 196-199, 309, 372, ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні клопотання сторони захисту про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту - відмовити.

Клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського управління поліції ГУ НП у місті Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000095 відносно ОСОБА_5 - задовольнити.

Продовжити застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до ухвали слідчого судді від 11.11.2023 року в межах строку досудового розслідування кримінального провадження №0000095, до 10 січня 2024 року.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 605600 (шістсот п`ять тисяч шістсот) гривень у національній грошовій одиниці.

Роз`яснити, що ОСОБА_5 або заставодавець мають право у будь-який момент протягом строку дії ухвали внести заставу у вказаному розмірі у національній грошовій одиниці на депозитний рахунок Дніпровського районного суду м.Києва.

У разі внесення вказаної застави на ОСОБА_5 покладаються наступні обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до прокурора, слідчого або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу прокурора, слідчого або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти прокурора, слідчого або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати за наявності на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон;

- докласти зусиль до пошуку роботи;

- носити електронний засіб контролю.

Встановити термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, - два місяці з моменту внесення застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Виконання ухвали доручити начальнику ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Копію ухвали вручити прокурору, підозрюваному та його захиснику, та направити для виконання до ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому кримінальному правопорушенні.

Повний текст ухвали оголосити учасникам судового провадження у судовому засіданні о 17-30 годині 09 січня 2024 року.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду, а особою, яка тримається під вартою, - в той же строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя Дніпровського районного суду

м. Києва ОСОБА_1