Провадження 1-кс/193/12/24
У Х В А Л А

іменем України

15 січня 2024 року сел. Софіївка

Слідчий суддя Софіївського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , ознайомившись зі скаргою адвоката ОСОБА_2 , поданої в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб відділення поліції № 9 Криворізького районного управління поліції ГУ НП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В:

12 січня 2024 року до Софіївського районного суду надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 , поданої в інтересах скаржника ОСОБА_3 , згідно з якою вона просила зобов`язати уповноважених посадових осіб ВП № 9 Криворізького РУП ГУ НП в Дніпропетровській області внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення за ознаками підроблення документів.

В обґрунтування цієї скарги зазначено, що 09.11.2022 ОСОБА_3 направила поштою до Криворізького районного управління поліції Дніпропетровській області заяву про вчинення кримінального правопорушення гр. ОСОБА_4 , яке виражалося у тому, що останній підробив її підписи у двох договорах оренди земельних ділянок, які їй належать, позбавивши її таким чином можливості вільно користуватися та розпоряджатися цими земельними ділянками.

Вказано також, що зазначена заява була зареєстрована у названому відділі поліції 16.11.2023, а в подальшому скерована за належністю до відділення поліції №9 Криворізького РУП ГУ НП в Дніпропетровській області.

Згідно відповіді начальника названого відділення поліції від 01.12.2023, скаржника ОСОБА_3 було повідомлено, що її заява про вчинення кримінального правопорушення була зареєстрована у ЖЄО 16.11.2023 за № 3521, проте в ході перевірки відомостей у цій заяві було встановлено, що у виниклих з ОСОБА_4 правовідносинах існує цивільно-правовий спір, для вирішення якого їй рекомендовано звернутися до суду у порядку позовного провадження.

Між тим, скаржник вважає, що її заява містить достатній виклад обставин, які можуть свідчити про наявність ознак вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 , а тому слідчий, відповідно до ч.1 ст. 214 КПК України, після надходження вищевказаної заяви, зобов`язаний був внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості.

Матеріали цієї скарги за результатами її автоматичного розподілу були передані слідчому судді цього суду ОСОБА_1 12.01.2024.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Положеннями ч. 1 ст. 21 КПК України визначено, що кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Частиною 1 ст. 117 КПК України передбачено, що строк виконання процесуальних дій поновлюється лише у тому випадку, якщо його пропущено з поважних причин. Отже, в ініційованому учасником кримінального провадження клопотанні про поновлення процесуального строку має бути наведено причини, через які цей строк пропущено.

Згідно до ч.1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У розумінні вимог ч.1 ст. 214 КПК України, зазначена бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Десятиденний строк подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, в який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей.

Як слідує з доданих до скарги матеріалів, заява ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення, що подана нею поштою, надійшла до Криворізького районного управління поліції саме 07.11.2023, а 10.11.2023 року її було направлено за належністю до відділення поліції № 9 Криворізького РУП, яке останнє отримало 16.11.2023.

Крім того, 23.11.2023 від ОСОБА_3 безпосередньо у приміщенні ВП №9 Криворізького РУП ГУ НП в Дніпропетровській області було відібрано ще одну заяву про вчинення кримінального правопорушення, про що свідчить відповідний протокол працівника цього відділу поліції.

Отже, враховуючи зазначені вимоги закону, з огляду на останнє повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (23.11.2023), не пізніше 24 листопада 2023 року відповідна уповноважена особа зобов`язана була внести відомості про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

З огляду на викладене, саме після спливу встановленого строку для внесення відповідних відомостей до ЄРДР і починається неправомірна бездіяльність слідчого або прокурора, яка може бути оскаржена особою протягом 10 днів з моменту її настання. Тобто така скарга повинна була бути подана до суду не пізніше 04.12.2023.

Між тим, адвокат ОСОБА_2 , звернувшись до слідчого судді в інтересах скаржника ОСОБА_3 зі скаргою на бездіяльність посадових осіб ВП № 9 ГУ НП в Дніпропетровській області лише 12.01.2024, пропустила строк на оскарження такої бездіяльності.

Частиною 2 ст. 304 КПК України передбачено, що скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 КПК, повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Представник скаржника - адвокат ОСОБА_2 , як видно з прохальної частини скарги, просила суд також поновити строк на подання цієї скарги, в обґрунтування поважності спливу якого, вона посилається на те, що відповідь начальника відділення поліції від 01.12.2023 щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР вона отримала лише 04.01.2024.

Між тим, слідчий суддя не знаходить приведені обставини поважними для поновлення строку на подання цієї скарги, оскільки відповідно до ст. 304 КПК момент настання бездіяльності не пов`язується з початком строку на її оскарження, в даному випадку з отриманням відповіді щодо невнесення відомостей до ЄРДР, а відраховується з моменту настання такої бездіяльності.

При цьому слід зауважити, що скаржником не додано також доказів, що вона отримала згадану вище відповідь від начальника ВП № 9 лише 04.01.2024.

Інших поважних причин пропуску строку на подачу скарги слідчому судді скаржником не наведено.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що представником скаржника не надано будь-яких доказів, які б могли свідчити про поважність причин пропуску строку на оскарження зазначеної бездіяльності, у зв`язку з якими скаржник не мав об`єктивної можливості подати відповідну скаргу у встановлений строк.

При цьому, слід звернути увагу на практику ЄСПЛ, зокрема, у рішеннях у справі «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року) та у справі Устименко проти України (заява № 32053/13, п. 47, остаточне від 29 січня 2016 року), Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Приймаючи такий висновок, слідчий суддя враховує також вимоги ст. 23 КПК України, в якій зазначено, що сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

На останок варто відмітити, що згідно даних Єдиного державного реєстру судових рішень, ОСОБА_5 звернулась 08.12.2023 до Софіївського районного суду Дніфпропетровської області з позовом до Фермерського господарства "Лайтм" в особі ОСОБА_4 про визнання договорів оренди землі недійсними. За ухвалою названого суду від 11.12.2023 відкрито провадження у справі №193/1926/23 та призначено її до підготовчого судового засідання на 11.01.2024.

Керуючись ст. 115, 117, 303, 304 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Скаргу адвоката ОСОБА_2 , поданої в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб відділення поліції № 9 Криворізького районного управління поліції ГУ НП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - повернути заявнику.

Роз`яснити заявникові, що повернення скарги не позбавляє її права на повторне звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Копію ухвали про повернення скарги невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1