Справа № 991/920/24
Провадження 1-кс/991/933/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2024 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

детектива ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 про арешт майна у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22 вересня 2023 року за № 0000490,

В С Т А Н О В И Л А :

І. Суть клопотання

02 лютого 2024 року до Вищого антикорупційного суду надійшло зазначене клопотання, у якому прокурор просив накласти арешт з метою забезпечення збереження речових доказів на майно, вилучене в ході проведення обшуку 29 січня 2024 року за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:

мобільний телефон Iphone 14 ProMax, серійний номер НОМЕР_1 , IMEI 1 НОМЕР_2 , IMEI 2 НОМЕР_3 .

Клопотання обґрунтоване тим, що детективами НАБУ здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22 вересня 2023 року за № 0000490, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, за фактом заволодіння посадовими особами ТОВ «Стіл Ворк» за попередньою змовою з посадовими особами Міністерства оборони України (надалі МОУ), грошовими коштами, виділеними на закупівлю послуг з ремонту озброєння та військово-технічного майна в умовах воєнного стану для забезпечення першочергових потреб Збройних Сил України.

29 січня 2024 року було проведено обшук за місцем проживання начальника групи НОМЕР_4 військового представництва МОУ ОСОБА_5 та вилучено зазначений у клопотанні мобільний телефон.

Прокурор просив накласти арешт на майно з метою забезпечення збереження речових доказів, пославшись на існування ризику його втрати, знищення, використання чи перетворення.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

2.1. Детектив ОСОБА_3 підтримав клопотання з наведених у ньому мотивів. Необхідність арешту мобільного телефону детектив обґрунтував тим, що під час його огляду не виявилося за можливе скопіювати інформацію у повному обсязі, а тому наявна потреба його експертного дослідження.

2.2. Представник власника майна у судове засідання не прибув, про час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином. Неприбуття власника у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання (ч. 1 ст. 172 КПК України).

ІІІ. Мотиви слідчого судді

3.1. Дослідивши клопотання, надані прокурором матеріали, слідчий суддя дійшла таких висновків.

3.2. Норми кримінального процесуального закону, якими керується слідчий суддя

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження, та полягає у тимчасовому позбавленні права на відчуження, розпорядження та/або користування майном (ч. 1, п. 7 ч. 2 ст. 131, ч. 1 ст. 170 КПК України).

Згідно з приписами ч. 1, 2 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, та він допускається виключно з метою забезпечення:

збереження речових доказів;

спеціальної конфіскації;

конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати (ч. 2 ст. 173 КПК України):

правову підставу для арешту майна;

розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Для кожної з правових підстав арешту (мети його накладення) кримінальний процесуальний закон визначає додаткові обставини, які мають враховуватися слідчим суддею, зокрема:

можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається з метою забезпечення речових доказів);

наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання або цивільного позову);

можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається з відповідною метою);

розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням (якщо арешт майна накладається з метою забезпечення цивільного позову).

Також на особу, яка подала клопотання про арешт майна, покладено обов`язок довести (ч. 1 ст. 173 КПК України):

необхідність такого арешту;

наявність ризику приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна.

Враховуючи загальні підстави застосування заходів забезпечення кримінального провадження, передбачені ч. 3 ст. 132 КПК України, арешт майна не допускається, якщо не буде доведено, що:

існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

3.3. Оцінка обґрунтованості підозри щодо вчинення кримінального правопорушення

3.3.1. Прокурор зазначив, що в ході досудового розслідування встановлено, що у другій половині 2022 року службовим особам МОУ стало відомо про потребу в закупівлі послуги з ремонту (капітального, регламентованого, за технічним станом) та модифікації окремого озброєння, яке передбачає використання коштів державного бюджету, у зв`язку з чим у них виник умисел на заволодіння коштами державного бюджету шляхом завищення вартості послуг з ремонту та залучення контрольованої юридичної особи до такої діяльності.

З цією метою вони домовилися про спільне вчинення злочину з іншими особами, які мали вирішальний вплив на діяльність низки юридичних осіб, зокрема ТОВ «Стіл Ворк», яке не спроможне надавати такі послуги внаслідок відсутності дозволів (сертифікатів) на основні види діяльності, пов`язані з розробкою, виготовленням, модернізацією, ремонтом військово-технічного майна; досвіду роботи з таких видів діяльності; комплекту відповідної технічної документації, технологічних процесів на ремонт, капітальний ремонт; випробувальної бази.

Після внесення змін до Плану закупівель послуг з ремонту озброєння та військово-технічного майна в умовах воєнного стану у 2022 році для забезпечення першочергових потреб Збройних Сил України за напрямком Озброєння Командування Сил логістики, службові особи МОУ ініціювали направлення 26 вересня 2022 року ТОВ «Стіл Ворк» відповідного листа щодо можливості проведення ремонту окремого озброєння. За наслідками розгляду вказаного листа відповідним структурним підрозділом МОУ складено негативний висновок про неспроможність товариства надавати такі послуги.

Після цього службові особи МОУ, з метою усунення перешкод та укладання відповідного договору з ТОВ «Стіл Ворк», 09 листопада 2022 року забезпечили складання іншого висновку, згідно з яким товариство спроможне надати відповідні послуги за умови: надання товариству комплекту відповідної технічної документації; освоєння товариством капітального ремонту, підготовки випробувальної бази. Крім того, під час погодження проекту державного контракту службові особи МОУ умисно занизили категорію ризикованості контракту до рівня «середній», у зв`язку з чим він не подавався до Департаменту внутрішнього аудиту МОУ.

26 грудня 2022 року між МОУ в особі начальника Центрального управління забезпечення наземними системами озброєння ОСОБА_6 та ТОВ «Стіл Ворк» в особі директора ОСОБА_7 укладено державний контракт № 370/3/5/2/1/422 на виконання робіт (надання послуг) з ремонту і технічного обслуговування транспортних засобів військового призначення на суму 1,104 млрд грн з термінами надання послуг за етапами:

1-й 33 од. до 30 липня 2023 року з терміном звітування за надані послуги до 15 серпня 2023 року;

2-й 33 од. до 30 вересня 2023 року з терміном звітування за надані послуги до 15 жовтня 2023 року;

3-й 34 од. до 30 листопада 2023 року з терміном звітування за надані послуги до 15 грудня 2023 року.

Відповідно до умов контракту на підставі рішення Міністра оборони України від 14 березня 2023 року № 6542/з виконавцю 20 березня 2023 року перераховано попередню оплату у сумі 703,4 млн грн з терміном звітування за попередню оплату 15 серпня 2023 року за першим етапом (232,1 млн грн), 15 жовтня 2023 року за другим етапом (232,1 млн грн), 15 грудня 2023 року за третім етапом (239,1 млн грн).

З одержаних коштів ТОВ «Стіл Ворк» використало 330,8 млн грн, перерахувавши їх співвиконавцям за контрактом, зокрема, найбільшу частину коштів перераховано на рахунки ТОВ «Агростандарт15» та ТОВ «Криворізький турбовентиляторний завод», які контролюються одними і тими самими особами.

ТОВ «Стіл Ворк» не виконало зобов`язання щодо поставки озброєння за 1-м та 2-м етапами, що свідчить про можливе вчинення корупційного злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, а саме заволодіння коштами на суму 703,5 млн грн, отриманими на виконання контракту № 370/3/5/2/1/422 від 26 грудня 2022 року.

За твердженням прокурора, до вчинення кримінального правопорушення може бути причетний бенефіціарний власник ТОВ «КІПАУЕР ІНВЕСТМЕНТ Б.В.», яке є засновником ТОВ «Стіл Ворк», ОСОБА_8 . Зокрема, він координував дії директора ТОВ «Стіл Ворк» ОСОБА_7 , начальника відділу продажів ОСОБА_9 , головного бухгалтера ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , яка фактично координувала бухгалтерію, залучених до укладення контракту.

3.3.2. Наведені у клопотанні обставини корелюють обставинам, зазначеним у витязі з ЄРДР, підтверджені наданими детективом матеріалами у мірі, достатній для вирішення питань, пов`язаних з розглядом клопотання, зокрема:

витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо ТОВ «Стіл Ворк» та відомостями Торгівельно-промислової палати Нідерландів, відповідно до яких ОСОБА_8 є кінцевим бенефіціарним власником товариства;

протоколом визначення переможця позиції за результатами переговорів щодо закупівлі послуг з ремонту і технічного обслуговування транспортних засобів військового призначення від 12 грудня 2022 року;

висновком МОУ за результатами перевірки ТОВ «Стіл Ворк», відповідно до якого товариство не спроможне виконати роботи у зв`язку з відсутністю документації, випробувальної бази, досвіду виконання аналогічних робіт;

висновком МОУ за результатами перевірки ТОВ «Стіл Ворк» щодо спроможності надання послуг з капітального ремонту транспортних засобів, згідно з яким таку спроможність оцінено позитивно за умови надання товариству відповідної технічної документації та освоєння ним капітального ремонту, підготовки випробувальної бази;

державним контрактом № 370/3/5/2/1/422 від 26 грудня 2022 року, укладеним між МОУ та ТОВ «Стіл Ворк», предметом якого є виконання робіт з ремонту і технічного обслуговування транспортних засобів військового призначення. Загальна вартість контракту складає 1,1 млрд грн;

листом-погодження до контракту, на якому містяться підписи відповідальних осіб МОУ та визначений ступінь ризику як «середній»;

календарним планом виконання робіт (додаток № 1 до Контракту), згідно з яким визначено етапність виконання Контракту, зокрема, передбачено 3 етапи зі строком виконання 30 липня, 30 вересня, 30 листопада 2023 року відповідно;

додатковими угодами № 1, 2, 3, 4 до Контракту від 16 лютого, 28 липня, 21 серпня, 27 вересня 2023 року, якими зокрема, змінено строки виконання робіт та відтерміновано строк заключного етапу до 30 травня 2024 року;

платіжними документами щодо перерахування попередньої оплати на рахунок ТОВ «Стіл Ворк» у сумі 703,5 млн грн;

претензією № 1 від 04 жовтня 2023 року щодо неналежного виконання контракту;

іншими документами.

У своїй сукупності доводи прокурора та надані на їх підтвердження матеріали дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри щодо вчинення зазначеного у клопотанні кримінального правопорушення.

Слід наголосити, що в межах оцінки питань, обумовлених розглядом клопотання, слідчий суддя не вирішує питання про наявність усіх елементів складу злочину, винуватість чи невинуватість осіб у його вчиненні.

3.4. Оцінка правових підстав для арешту майна

Прокурор просив накласти арешт на мобільний телефон з метою забезпечення збереження речових доказів.

29 січня 2024 року за місцем проживання начальника групи НОМЕР_4 військового представництва МОУ ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , був проведений обшук, під час якого вилучено зазначений у клопотанні мобільний телефон.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Одним з процесуальними джерел доказів є, зокрема, речові докази.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, серед іншого, подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення тощо.

За твердженням детектива, до обставин, які розслідуються у зазначеному кримінальному провадженні, може бути причетний начальник групи НОМЕР_4 військового представництва МОУ ОСОБА_5 , який вступивши в змову з іншими службовими особами МОУ та ТОВ «Стіл Ворк», вчиняв дії, спрямовані на заволодіння бюджетними коштами, зокрема, його дії координувались службовими особами 227 ВП МОУ, Управління представництва замовника МОУ, ЦУЗНСО ОКСЛ ЗСУ.

У ході огляду вилученого мобільного телефону виявлено листування у месенджерах WhatsApp, Telegram з бенефіціарним власником ТОВ «Стіл Ворк» ОСОБА_8 та посадовими особами товариства, зокрема ОСОБА_9 .

Отже, зазначений у клопотанні мобільний телефон може містити інформацію щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, зокрема, електронні копії створених документів, відомості про спілкування осіб з цього приводу та інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Викладене свідчить, що зазначене майно, може бути використане як доказ для встановлення обставин, що підлягають доказуванню відповідно до ст. 91 КПК України. Постановою від 29 січня 2024 року зазначений телефон визнано речовим доказом.

Слідчий суддя враховує, що відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

Як вбачається з протоколу обшуку, доступ до телефону був добровільно повідомлений власником. Разом з тим, як повідомив детектив, особливості операційної системи телефонів Apple Iphone, зокрема наявна в ній система логічного захисту, виключають можливість у повному обсязі скопіювати та дослідити наявну в них інформацію. Зазначена обставина свідчить про наявність підстав для його вилучення, оскільки у контексті потреб досудового розслідування є необхідним проведення детального огляду мобільного телефону, зокрема, із залученням спеціаліста та використанням спеціальної техніки, що дозволить у повному обсязі дослідити інформацію, яка в ньому міститься. Постановою від 29 січня 2024 року було призначено комплексну судову телекомунікаційну та комп`ютерно-технічну експертизу вилученого телефона.

Отже, слідчий суддя констатує наявність підстав, передбачених ч. 2 ст. 168 КПК України, оскільки наявна потреба у проведені експертного дослідження майна.

3.5. Висновки слідчого судді

3.5.1. Як вже зазначала слідчий суддя, завданнями арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Зважаючи на обставини кримінального правопорушення, яке розслідується у межах цього кримінального провадження, доводи детектива про існування такого ризику є цілком обґрунтованими.

Запропонований детективом спосіб арешту майна шляхом зберігання його в матеріалах кримінального провадження у визначеному законодавством порядку релевантний потребам досудового розслідування у збереженні речового доказу та його властивостей, які можуть мати доказове значення, їх дослідження та обумовлений необхідністю запобігти його знищенню чи пошкодженню.

Викладене переконує слідчого суддю у тому, що мета цього заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді запобігання цьому ризику може бути досягнута.

3.5.2. Критерії розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження є оціночними поняттями. Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що будь-яке втручання у право особи з боку держави має забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи.

На переконання слідчого судді, загальні інтереси суспільства у вигляді досягнення завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України (зокрема, захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування тощо), виправдовують ступінь втручання у право власності особи, яке пов`язане з накладенням арешту на належне їй майно.

Враховуючи характер майна, тимчасове позбавлення особи можливості користуватися та розпоряджатися ним, не становитиме надмірного втручання та суттєвих негативних наслідків для неї.

3.5.3. Наведене у клопотанні майно належать до переліку майна, на яке згідно з приписами ч. 10 ст. 170 КПК України може бути накладений арешт.

Слідчий суддя наголошує, що накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або невідворотним позбавленням такого права. Хоча власник і обмежується у реалізації всіх правомочностей щодо відповідного майна, проте таке обмеження має тимчасовий характер.

Тимчасовий характер арешту майна обумовлений наявністю правового механізму, передбаченого ст. 174 КПК України, за яким арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

3.5.4. За таких обставин клопотання прокурора слід задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И Л А :

1. Клопотання задовольнити.

2. Накласти арешт з метою забезпечення збереження речових доказів на майно, яке було вилучене в ході проведення обшуку 29 січня 2024 року, який здійснювався на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22 січня 2024 року № 991/529/24, за адресою: АДРЕСА_2 , за місцем проживання ОСОБА_5 , з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування вилученим майном, а саме на:

мобільний телефон Iphone 14 ProMax, серійний номер НОМЕР_1 , IMEI 1 НОМЕР_2 , IMEI 2 НОМЕР_3 .

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1