Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/8661/23
Номер провадження 1-кс/711/2460/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2023 року

м.Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1

при секретарі судових засідань: ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції, в залі Придніпровського районного суду м. Черкаси, клопотання старшого слідчого в ОВС криміналіста, відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 подане в рамках кримінального провадження №0000433 від 21.11.2023, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.115 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, офіційно неодруженоого, на утриманні неповнолітніх дітей немає, офіційно не працевлаштований, раніше не судимого, який інвалідом будь якої групи, депутатом будь якого рівня, постраждалим внаслідок аварії на Чорнобильській АЕС, учасником ООС (АТО) не являється,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в ОВС криміналіст, відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , звернулася до Придніпровського районного суду м. Черкаси із клопотанням про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, що не перевищує 60 днів, без визначення розміру застави.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 18.11.2023, у нічний час доби, приблизно о 00 год.10 хв., більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись за адресою проживання свого батька ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в приватному домоволодінні будинку АДРЕСА_2 , на ґрунті тривалих неприязних відносин, діючи умисно та цілеспрямовано, усвідомлюючи протиправність своїх дій та бажаючи їх настання, маючи на меті позбавлення життя іншої людини, взявши до рук сокиру, яка була наявна в домоволодінні потерпілого, розуміючи, що від таких дій може настати смерть, наніс численні удари обухом сокири в область голови ОСОБА_7 , що є життєво-важливим органом, чим заподіяв останньому, відповідно до лікарського свідоцтва про смерть № 110 від 22.11.2023, тілесні ушкодження у вигляді множинних переломів черепу та кіток обличчя, які, відповідно до «Правил судово-медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень», затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України № 6 від 17.01.1995, відноситься до категорії тяжких тілесних ушкоджень за ознакою небезпеки для життя. Після чого, ОСОБА_5 зв`язав ноги ОСОБА_7 мотузкою, залишивши його в безпорадному стані, оскільки останній після отриманих ушкоджень, не міг здійснювати які-небудь самостійні дії, внаслідок чого потерпілий помер на місці від отриманих травм, а ОСОБА_5 з місця вчинення злочину зник.

23.11.2023, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Києва, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , українцю, громадянину України, з середньою спеціальною освітою, офіційно неодруженому, на утриманні неповнолітніх дітей немаючому, офіційно непрацевлаштованому, раніше несудимому, який інвалідом будь якої групи, депутатом будь якого рівня, постраждалим внаслідок аварії на Чорнобильській АЕС, учасником ООС (АТО) не являється, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Причетність ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до інкримінованого йому злочину повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-протоколом огляду від 21.11.2023;

-лікарським свідоцтвом про смерть Фараджа Юссефа № 110 від 22.11.2023;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 21.11.2023;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 21.11.2023;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 21.11.2023;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 21.11.2023;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ;

-протоколом слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_8 від 22.11.2023;

-протоколом слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_11 від 22.11.2023;

-протоколом слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_10 від 22.11.2023;

-іншими матеріалами кримінального провадження.

Враховуючи зібрані докази на даному етапі досудового розслідування, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, який відповідно ч.1 ст.115 КК України карається позбавленням волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Метою застосування до ОСОБА_5 виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а саме:

-ризик можливого переховуванняя від правоохоронних органів та суду, так як ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, під тягарем відповідальності за скоєний злочин, а також можливості бути засудженим до позбавлення волі на певний строк, може залишити місце свого проживання, таким чином переховуватися від органу досудового розслідування та суду. Також може спонукати останнього до втечі відсутність міцних соціальних зав`язків;

-ризик незаконного впливу на свідків, потерпілих у даному кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що всі свідки є односельчанами ОСОБА_5 , одним із свідків є мати підозрюваного, у зв`язку з чим, останній матиме реальну можливість здійснювати незаконний вплив на свідків, шляхом вмовлянь, погроз чи шантажу, з метою зміни раніше наданих ними показань на її користь чи відмови від надання показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності;

-також, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, шляхом зловживання процесуальними правами, що може виражатись у неявці за викликами до слідчого та прокурора, з метою затягування досудового розслідування;

-крім того, ОСОБА_5 , усвідомлюючи, що відносно нього здійснюється досудове розслідування (кримінальне переслідування) за вчинення особливо тяжкого злочину, перебуваючи на волі, може знищити речові докази, а саме інші знаряддя злочину, на які вказують свідки (газвий/перцевий балон, деревяні ніжки від табурета) і які на даний час слідством не встановлені.

Зазначене вище свідчить про відсутність гарантій належної правомірної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 .

На теперішній час в органу досудового розслідування немає даних про те, що ОСОБА_5 не може утримуватися в умовах СІЗО.

Також слід врахувати наявні обставини, передбачені ст.178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, що підтверджує існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Виходячи з усього вище перерахованого, жоден із м`якших запобіжних заходів не здатен забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та запобігти наведеним вище ризикам.

Крім того, враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину із застосуванням насильства, який спричинив загибель людини, ініціатор клопотання вважає за необхідне застосувати положення ч.4 ст.183 КПК України та не визначати розмір застави у кримінальному провадженні.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 повідомив, що ОСОБА_13 підозрюється у вчиненні умисного вбивства, про що були внесені відомості до ЄРДР. Наявні ризики переховування, впливу на свідків та перешкоджання іншим шляхом у розслідуванні кримінального провадження. Більшість свідків знайомі підозрюваного. Просить застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, що не перевищує 60 днів, без визначення розміру застави.

Слідчий ОСОБА_4 підтримала позицію прокурора, просила задовольнити клопотання.

Адвокат ОСОБА_6 заперечив щодо задоволення клопотання, вказав, що він проходить лікування, йому достатнє застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту за місцем проживання. Додав, що ризики не доведені.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав думку свого захисника, вказав, що може перебувати під домашнім арештом за місцем проживання. Тілесні ушкодження отримав в ДТП до спілкування із працівниками поліції, до нього сила і примус не застосовувалися. Лежав після ДТП у лікарні, наявні переломи, надана допомога, на даний час нічого не турбує.

Слідчий суддя, вислухавши прокурора, захисника та підозрюваного, вивчивши надані сторонами докази приходить до наступних висновків.

Згідно ст.2 КПК України, завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Статтею 177 КПК України визначені мета та підстави застосування запобіжних заходів.

Так, відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставами для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч.2 ст.177 КПК України).

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Судом встановлено, що органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Згідно положень ст.12 КК України вказане кримінальне правопорушення відноситься до категорії особливо тяжких злочинів.

23.11.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та зважаючи на положення, закріплені у ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», слідчий суддя враховує позицію Європейського суду з прав людини, відображену зокрема у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Аналіз змісту наданих органом досудового розслідування до матеріалів клопотання та досліджених в судовому засіданні доказів в їх сукупності та з огляду на їх вагомість та взаємозв`язок, дають достатньо підстав вважати, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, за яке передбачається покарання у вигляді позбавлення волі.

Відповідно до вимог ч.3 ст.5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п.60 рішення від 6 листопада 2008 року у справі «Єлоєв проти України») після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а тому слідчому судді, суду у разі задоволення клопотання про обрання або продовження терміну застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно чітко зазначити у судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Разом з тим, слід наголосити, що слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

Таким чином, на думку слідчого судді, надані стороною обвинувачення докази переконали б неупередженого спостерігача в тому, що підозрюваний обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Підставою для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатньо підстав вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може здійснити дії, передбачені п.1, 2, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України, а зокрема: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Метою для застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу є забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Слідчий суддя вважає цілком обґрунтованими доводи прокурора та слідчого щодо наявності ризику переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, який обґрунтований тим, що ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, у зв`язку з цим останній усвідомлюючи суворість покарання, передбаченого за інкриміновані правопорушення, у разі необрання запобіжного заходу матиме реальну можливість змінити місце проживання, переховуватися від органу досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України).

Також, слідчий суддя вважає встановленим та доведеним існування ризику, передбаченого п.2 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: ОСОБА_5 , усвідомлюючи, що відносно нього здійснюється досудове розслідування (кримінальне переслідування) за вчинення особливо тяжкого злочину, перебуваючи на волі, може знищити речові докази, а саме інші знаряддя злочину, на які вказують свідки (газовий/перцевий балон, дерев`яні ніжки від табурета) і які на даний час слідством не встановлені. При цьому взято до уваги, що він має реальну можливість здійснити дані дії, так як проживає через пару будинків від місця вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, ризик незаконного впливу на свідків, у цьому ж кримінальному провадженні, в тому числі осіб, які були присутні під час проведення слідчих дій за участю ОСОБА_5 , обґрунтовується тим, що всі свідки є односельчанами ОСОБА_5 , одним із свідків є мати підозрюваного, у зв`язку з чим, останній матиме реальну можливість здійснювати незаконний вплив на свідків, шляхом вмовлянь, погроз чи шантажу, з метою зміни раніше наданих ними показань на його користь чи відмови від надання показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності (п.3 ч.1 ст.177 КПК України).

Також, слідчий суддя вважає встановленим та доведеним існування ризику, передбаченого п.4 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, шляхом зловживання процесуальними правами, що може виражатись у неявці за викликами до слідчого та прокурора, з метою затягування досудового розслідування, а також мати реальну можливість на початковій стадії досудового розслідування вільного доступу до місця вчинення кримінального правопорушення.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не узявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що задля забезпечення виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків та запобігання, встановленим в судовому засіданні ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, є неможливим застосування до нього таких запобіжних заходів як особисте зобов`язання, порука чи домашній арешт та застосування застави.

Крім того, на думку слідчого судді, відсутні як обставини, так і підстави вважати, що за станом здоров`я чи з інших обставин, підозрюваний не може утримуватися під вартою. Реальність доводів на таку користь підтверджується наданими слідством довідками про стан здоров`я підозрюваного та можливість брати участь особисто у судовому засіданні та відбувати запобіжний захід в умовах позбавлення волі, при цьому враховано, що в установі СІЗО наявна медична частина.

Враховуючи дані про особу підозрюваного, особливості його життєдіяльності, вагомість доказів на підтвердження обґрунтованості підозри на даній стадії досудового розслідування, обставини кримінальних правопорушень (спосіб, місце, час вчинення, тяжкість наслідків, тощо), суспільну небезпеку інкримінованого органом досудового розслідування злочину вчиненого проти життя та здоров`я людини, слідчий суддя вважає, що єдиним запобіжним заходом, спроможним досягнути мети його застосування в кримінальному провадженні є тримання під вартою.

З урахуванням положень ч.4 ст.183 КПК України, оскільки вчинено кримінальне правопорушення, що спричинило смерть людини, слідчий суддя вважає за необхідне при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати підозрюваному ОСОБА_5 розмір застави.

Між тим, слід звернути увагу, що метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст.177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також, відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність, що передбачає недопущення ув`язнення особи до засудження її компетентним судом, тобто, постановлення обвинувального вироку (пп.«а» п.1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Під час розгляду клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_14 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою враховуються особа підозрюваного, його вік, стан здоров`я, ризики які існують, тяжкість злочину в якому підозрюється ОСОБА_5 , слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного строком 60 днів, тобто до 23.01.2023 включно, однак в межах строку досудового розслідування. При цьому, строк тримання під вартою обраховується з моменту взяття під варту після проголошення даного рішення.

Керуючись ст.ст.110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 369-372 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС криміналіста, відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000433 від 21.11.2023 задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, тобто до 23.01.2024, включно.

Взяти підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під варту у залі суду.

Контроль виконання ухвали в частині забезпечення доставлення підозрюваного в установу Слідчого ізолятору покласти на слідчого.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 28 листопада 2023.