Справа № 643/8187/23
Провадження № 1-кс/643/1065/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.08.2023 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002862 від 13.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

встановив:

З поданого клопотання вбачається, що слідчим відділом ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002862 від 13.08.2023 за ч. 4 ч. 185 КК України, яким встановлено, що 13.08.2023 близько 16:20 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом проникнення через загорожу до території приватного домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , скоїв крадіжку майна ОСОБА_5 .

Під час проведення огляду місця події 13.08.2023 в період часу з 17:30 по 18:45 за адресою: АДРЕСА_2 виявлено та вилучено: рушник червоного кольору зі слідами РБК; сліди папілярних візерунків, вилучені на два відрізки ліпкої стрічки; нашарування РБК у вигляді плям, вилучені на ватну паличку; нашарування РБК у вигляді плям, вилучені на марлевий тампон.

Орган досудового розслідування посилається, що встановити, кому саме належать вилучені предмети та речовини не є можливим, але є підстави вважати, що вилучене може належати особі, причетній до вчинення кримінального правопорушення.

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, вилученого в ході огляду місяця події, оскільки вилучені предмети мають відношення до вчинення кримінального правопорушення та будуть використані в якості речових доказів, а також з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування.

Разом з клопотанням прокурором подана заява про підтримання клопотання та розгляд без її участі.

Розглянувши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя встановив наступне: за повідомленням до чергової частини ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області щодо вчинення крадіжки під час дії воєнного стану внесені відомості до ЄРДР за ознаками ч. 4 ст. 185 КК України.

Згідно копії протоколу огляду місця події від 13.08.2023 в період часу з 17:30 по 18:45 за адресою: АДРЕСА_2 виявлено та вилучено: рушник червоного кольору зі слідами РБК; сліди папілярних візерунків, вилучені на два відрізки ліпкої стрічки; нашарування РБК у вигляді плям, вилучені на ватну паличку; нашарування РБК у вигляді плям, вилучені на марлевий тампон.

Клопотання про арешт майна подано на відділення поштового зв`язку 14.08.2023 на наступний робочий день після вилучення майна, отже строк звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна прокурором дотриманий.

Згідно абзацу 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, ч. 2 ст.170 КПК України).

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Слідчий суддя вважає доведеним, що виявлені та вилучені під час проведення огляду місця події речі можуть бути доказом факту та обставин, що встановлюються, зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення. Для встановлення цього факту необхідно проведення комплексу слідчих та процесуальних дій, відповідних судових експертиз, що потребує певного часу.

Таким чином, враховуючи кваліфікацію кримінального правопорушення та обставини його вчинення, найменування та вид вилученого майна, слідчий суддя вважає, що вилучене майно є доказом вчинення кримінального правопорушення, тому потреба в накладенні арешту на нього є очевидною та доцільною.

Кожен з ризиків, перелічених в ч. 1 ст. 170 КПК України, а саме приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, доведений, отже клопотання має бути задоволено.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

постановив:

Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 13.08.2023 в період часу з 17:30 по 18:45 за адресою: м. Харків, вул. Семіградська, 36, а саме:

- рушник червоного кольору зі слідами РБК;

- сліди папілярних візерунків, вилучені на два відрізки ліпкої стрічки;

- нашарування РБК у вигляді плям, вилучені на ватну паличку;

- нашарування РБК у вигляді плям, вилучені на марлевий тампон, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном.

Питання щодо зберігання вилученого майна вирішити відповідно до положень ст. 100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1