Київський апеляційний суд
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

8 травня 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 23 лютого 2023 року,

у с т а н о в и л а :

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 23.02.2023 у задоволенні скарги ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , на бездіяльність уповноважених осіб (слідчих) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві (далі - ТУ ДБР), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) після отримання заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 19.01.2023, відмовлено.

Ухвала слідчого судді мотивована тим, в заяві ОСОБА_5 не зазначені обставини чи відомості, які б свідчили про вчинення кримінальних правопорушень і підлягали внесенню до ЄРДР.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати і постановити нову, якою задовольнити його скаргу і зобов`язати уповноважену особу (слідчого) ТУ ДБР внести до ЄРДР відомості за його заявою, поданою в інтересах ОСОБА_6 , про вчинене кримінальне правопорушення.

Обґрунтовуючи апеляційні вимоги, зазначає, що положеннями ч.1 ст.214 КПК України визначений не лише обов`язок слідчого внести відомості до ЄРДР, а й безальтернативне зобов`язання його розпочати досудове розслідування. З огляду на викладене вважає, що, відмовляючи у задоволенні скарги у зв`язку з відсутністю відомостей та даних про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя допустив істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

Крім того, апеляційна скарга містить клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали слідчого судді, поважність причин пропуску якого заявник мотивує тим, що з листа № 1243/23 від 22.03.2023, який він отримав 07.04.2023, дізнався про відмову в задоволенні скарги. Копію ухвали так і не отримав, і з її змістом ознайомився 07.04.2023.

У судове засідання суду апеляційної інстанції ОСОБА_5 , який належним чином повідомлений про дату, час та місце апеляційного розгляду, не прибув і не повідомив про поважні причини неприбуття. А тому відповідно до вимог ч.4 ст.405 КПК України його неприбуття не перешкоджає апеляційному розгляду.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до таких висновків.

Відповідно до вимог п.3 ч.2 ст.395 КПК України апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Згідно з ч.1 ст.117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 подав 14.04.2023, тобто з пропуском встановленого законом строку. Разом з тим, участь у розгляді скарги він не брав, відомості про отримання ним копії ухвали в матеріалах судового провадження відсутні, у зв`язку з чим не довіряти його твердженням про те, що про прийняте рішення він дізнався з листа № 1243/23 від 22.03.2023, отриманого 07.04.2023 на адвокатський запит, і того ж дня ознайомився з його змістом, немає підстав. Оскільки виготовлення апеляційної скарги потребує ознайомлення зі змістом оскарженого рішення, строк апеляційного оскарження пропущений з поважних причин і підлягає поновленню.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, 20.01.2023 ОСОБА_5 електронною поштою подав до ТУ ДБР заяву про вчинене кримінальне правопорушення, датовану 19.01.2023, в якій вказував про незаконні дії працівників Служби безпеки України (далі - СБУ), які затримали ОСОБА_6 , скопіювали інформацію з його мобільного телефону, силоміць привезли до Солом`янського УП ГУНП в м. Києві, де ОСОБА_6 вручили повідомлення про підозру, без участі захисника допитали під диктовку працівників СБУ, а після цього обшукали його автомобіль та відпустили. Також у заяві ОСОБА_5 стверджував, що такими діями працівники СБУ перевищили свої службові повноваження та незаконно затримали ОСОБА_6 , у зв`язку з чим просив нести відомості про кримінальні правопорушення, передбачені ч.2 ст.365, ч.1 ст.371 КК України, до ЄРДР.

30.01.2023 ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність, в якій просив зобов`язати уповноважену особу (слідчого) ТУ ДБР внести до ЄРДР відомості за його заявою про вчинення кримінального правопорушення.

Відмовляючи у задоволенні скарги, слідчий суддя в ухвалі послався на завдання кримінального провадження у відповідності до ст.2 КПК України, і зазначив, що стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання вказаних завдань і покликана, з одного боку, забезпечити оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів. Спрощена процедура початку досудового розслідування не означає, що, взагалі, відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, оскільки існує необхідність у перевірці змісту самої заяви. За висновком слідчого судді, заява ОСОБА_5 не містить викладу обставин, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, у той час як ОСОБА_6 , який вважає, що його затримання було незаконним, може подати скаргу до слідчого судді в порядку, передбаченому ст.206 КПК України.

Колегія суддів з таким висновком погоджується і доводи апеляційної скарги його не спростовують.

Згідно з ч.1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У відповідності до вимог ч.5 ст.214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед іншого, вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Як правильно зазначив слідчий суддя, посилаючись на приписи цих норм, внесенню до ЄРДР підлягають відомості не з будь-якої заяви чи повідомлення, а лише з тих, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення. Якщо ж зі змісту повідомлення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення, і ці обставини для отримання зазначеного висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Колегія суддів вважає, що попередня оцінка змісту заяви на предмет викладення в ній інформації саме про кримінальне правопорушення і слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу. Достатніми відомостями про кримінальне правопорушення є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення і підтверджують реальність його конкретної події (час, місце, спосіб та інші обставини). І лише назва заяви не надає їй процесуального статусу документа, відомості за яким згідно з ч.5 ст.214 КПК України мають вноситися до ЄРДР.

Між тим, зі змісту заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 19.01.2023 вочевидь вбачається, що ОСОБА_5 заявляє про застосування до ОСОБА_6 насильства під час затримання та про незаконність такого затримання працівниками СБУ, скарга на що може бути подана до слідчого судді в порядку, передбаченому ст.206 КПК України, а також оспорює законність процесуальних дій слідчого Солом`янського УП ГУНП в м. Києві з вручення ОСОБА_6 письмового повідомлення про підозру та його допиту як підозрюваного в іншому кримінальному провадженні. А тому вирішення вказаного питання шляхом внесення відомостей до ЄРДР вочевидь суперечить загальним засадам та завданням кримінального провадження.

Отже, ухвала слідчого судді є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому підстави для задоволення апеляційної скарги відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.404, 407, 422 КПК України, колегія суддів

у х в а л и л а :

Поновити ОСОБА_5 строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 23 лютого 2023 року.

Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 23 лютого 2023 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , на бездіяльність уповноважених осіб (слідчих) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 19 січня 2023 року, залишити без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_5 - без задоволення.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3