У Х В А Л А

13 вересня 2023 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту у кримінальному провадженні № 0001657 від 14.07 2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194 КК України,

в с т а н о в и в :

До слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання слідчого СВ Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання слідчий послався на те, що слідчим відділом Бориспільського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001657 від 14.07 2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194 КК України.

За твердженням слідчого, у ході досудового розслідування встановлені такі обставини.

13.07.2023 року, у ОСОБА_7 , з мотивів помсти, виник кримінальний протиправний намір знищити шляхом підпалу належний ОСОБА_8 автомобіль марки КІА, моделі CEE`D синього кольору, номерний знак НОМЕР_1 . 3 метою реалізації свого кримінального протиправного наміру, ОСОБА_7 запропонував ОСОБА_4 спільно вчинити вказаний злочин, на що останній надав свою згоду. В той же час, ОСОБА_7 та ОСОБА_4 з метою підготовки до реалізації спільного кримінального протиправного наміру, спрямованого на знищення майна ОСОБА_8 , розподілили між собою злочинні ролі, згідно яких ОСОБА_7 та ОСОБА_4 повинні були прибути до місця розташування вище описаного автомобіля та використовуючи легкозаймисту речовину, здійснити підпал автомобіля ОСОБА_8 . В подальшому, реалізуючи спільний кримінальний протиправний намір, 14.07.2023, приблизно о 00 годин 20 хвилин, на виконання попередніх домовленостей, ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , взяли заздалегідь підготовлену каністру із запалювальною сумішшю та прибули до будинку АДРЕСА_1 , після чого з метою реалізації спільного злочинного умислу спрямованого на знищення майна ОСОБА_8 , а саме автомобіля марки КІА, моделі CEE`D синього кольору, номерний знак НОМЕР_1 , за допомогою легкозаймистої рідини, яка має горючі властивості, здійснив підпал автомобілю, внаслідок чого сталась пожежа. В результаті вчинення злочину, автомобіль марки КІА, моделі CEE`D синього кольору, номерний знак НОМЕР_1 було знищено вогнем, тобто приведено в стан непридатності для використання за своїм призначенням та відновлення його властивостей.

Ґрунтуючись на цих обставинах, слідчий зазначає про наявність у діях підозрюваного складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194 КК України.

В обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту слідчий у клопотанні зазначає про наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки розуміє, що за вчинення інкримінованого йому тяжкого злочину загрожує реальне покарання у вигляді позбавленням волі на строк від трьох до десяти років. ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків та потерпілого, а також може продовжити свою злочинну діяльність. Неможливість запобігання зазначеним вище ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів обґрунтовує тяжкістю інкримінованого злочину, що обумовлює можливість застосування домашнього арешту. Зазначає, що враховуючи встановлені обставини кримінального правопорушення та поведінку підозрюваного після цього, застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та не гарантує можливості запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор уточнив подане клопотання та просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту до 14.10.2023 року, вказав на наявність ризиків кримінального провадження. Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні не заперечували щодо обрання домашнього арешту.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Встановлено, що 14.07.2023 року ОСОБА_4 повідо млено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194 КК України. 15.07.2023 року винесено ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області №359/6343/23 від 15.07.2023, де обрано ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту до 12.09.2023. В подальшому, 12.09.2023 року заступником керівника Київської обласної прокуратури продовжено строк досудового розслідування до 14.10.2023 р.

Відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК України запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Санкція ч. 2 ст. 194 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до десяти років, а тому, виходячи із кваліфікації кримінального правопорушення застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту є законодавчо передбаченим.

Вимоги статті 194 КПК України зобов`язують слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути враховані при обранні запобіжного заходу. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості підозри.

Згідно із ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, тому враховуючи ст. 8, 9 КПК України слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. Тривала практика ЄСПЛ сформувала позицію, що обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Описана в клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194 КК України. Для визначення причетності ОСОБА_4 до подій вказаного кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено докази, надані сторонами, зокрема протокол прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення (або таке, що готується) від ОСОБА_8 ; протокол допиту потерпілої ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від 14.07.2023 р.; протокол допиту свідка ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 від 14.07.2023 р.; протокол допиту свідка ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 від 14.07.2023 р.; протокол пред`явлення для впізнання особи за фотознімками свідкові ОСОБА_10 , 14.07.2023 року, під час пред`явлення впізнання за фотознімками свідок впізнав особу з якою у нього був конфлікт, дана особа є ОСОБА_4 ; протокол огляду місця події від 14.07.2023 за адресою: Київська область, м. Бориспіль, вул. Рєпіна 28, під час якого було виявлено та вилучено каністру з легкозаймистою речовиною та автомобіль марки Volkswagen модель Passat, д.н.з. НОМЕР_2 ; протокол огляду відозапису від 14.07.2023 р., з камер відеоспостереження, які розташовані на перехресті вулиць Польова та Глибоцька, що у м. Бориспіль та по вулиці Польова, що у м. Бориспіль; повідомленням про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194 КК України. Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення.

Щодо ризиків кримінального провадження.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194 КК України. З урахуванням пояснень підозрюваного, а також долучених до клопотання матеріалів, суд погоджується із доводами прокурора про існування ризику спроб переховування підозрюваного від органу досудового розслідування, суду та можливого незаконного впливу на свідків та потерпілого, хоча останній є мінімальний. При цьому, ризик того, що підозрюваний може продовжити свою злочинну діяльність прокурором не доведений. Отже, слідчий суддя вважає, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, а тому на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо застосування менш суворого запобіжного заходу.

Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування (у тому числі щодо належного виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків) і руху кримінального провадження. Відсутність у підозрюваного чи близьких йому осіб грошових коштів унеможливлюють застосування запобіжного заходу у виді застави. Про обрання відносно підозрюваного особистої поруки не надходило жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру. Застосування до підозрюваного особистого зобов`язання не забезпечить належної поведінки підозрюваного і не зменшить наявність ризиків та не зможе перешкодити їх реалізації. Отже, слідчий суддя погоджується із доводами прокурора про недостатність застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

Таким чином, слідчий суддя дійшов до висновку про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу саме у виді домашнього арешту у межах строку досудового розслідування, заборонивши йому залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , з 22.00 год. до 05.00 год. наступного дня, а також зобов`язавши його виконувати покладені на нього судом обов`язки, передбачені статтею 194 КПК України: не відлучатися за межі м. Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; прибувати за кожною вимогою до слідчого та прокурора.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 193, 181 КПК України,

п о с т а н о в и в :

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши йому залишати житло за адресою АДРЕСА_2 , з 22.00 год. до 05.00 год. наступного дня.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, а також виконувати такі обов`язки: не відлучатися за межі м. Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Ухвала діє до 14.10.2023 року.

Ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1