МИКОЛАЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 945/1272/23
Провадження № 1-кп/945/473/23
Ухвала

Іменем України

28 червня 2023 року Миколаївський районний суд Миколаївської області у складі

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ;

прокурора ОСОБА_3 ;

потерпілого ОСОБА_4 ;

захисника ОСОБА_5 ;

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

у підготовчому судовому засіданні в місті Миколаєві у кримінальному провадженні, за обвинуваченням

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Шостакове Миколаївського району Миколаївської області, з неповною середньою освітою, раніше не судимого в силу ст. 89 КК України, не працюючого, який має на утриманні 2 неповнолітніх дітей, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України, -

встановив:

13 червня 2023 року до Миколаївського районного суду Миколаївської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України.

У підготовчому судовому засіданні учасники судового провадження проти призначення кримінального провадження до судового розгляду не заперечували.

ОСОБА_7 звернулася до суду з заявою про залучення її до кримінального провадження як потерпілого, оскільки вона є матір`ю ОСОБА_8 .

Згідно з положеннями ч. 7 ст. 55 КПК України якщо особа не подала заяву про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяву про залучення її до провадження як потерпілого, то слідчий, прокурор, суд має право визнати особу потерпілою лише за її письмовою згодою. За відсутності такої згоди особа в разі необхідності може бути залучена до кримінального провадження як свідок. Положення цієї частини не поширюються на провадження, яке може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого (кримінальне провадження у формі приватного обвинувачення).

За викладених обставин ОСОБА_7 слід залучити до кримінального провадження як потерпілого.

Заслухавши прокурора, потерпілого, захисника та обвинуваченого, вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду з таких підстав.

Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог Кримінального процесуального кодексу України, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Угод укладених у кримінальному провадженні до суду не надійшло. Підстав для повернення обвинувального акта прокурору, а також підстав для закриття кримінального провадження чи його направлення прокурору для проведення досудового розслідування не вбачається. Кримінальне провадження підсудне Миколаївському районному суду Миколаївської області.

Судове засідання, з урахуванням принципу гласності та відкритості, належить проводити відкрито. Обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України судом не встановлені.

Також, 23.06.2023 потерпілий ОСОБА_4 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_6 , Приватного акціонерного товариства "НАСК "ОРАНТА" про стягнення матеріальної та моральної шкоди, яку слід прийняти до розгляду.

Склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді є таким: прокурор, потерпілі, представник потерпілого, захисник, обвинувачений, цивільний позивач, цивільні відповідачі, представник цивільного позивача та представник цивільного відповідача.

Таким чином, в наявності достатні підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду.

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд у випадках, передбачених цим Кодексом, за власною ініціативою або за клопотанням обвинуваченого, його захисника чи законного представника, чи за клопотанням прокурора і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини вирішує питання щодо складання досудової доповіді, про що постановляє ухвалу із зазначенням строку підготовки такої доповіді.

За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду.

Досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.

З урахуванням того, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі, суд вважає за необхідне доручити органу з питань пробації скласти та надати суду досудову доповідь щодо обвинуваченого.

Крім цього, одночасно зі зверненням до суду з обвинувальним актом, прокурор звернувся до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 . Обґрунтовуючи клопотання, прокурор посилається на існування ризиків, передбачених п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання.

Потерпілий підтримав думку прокурора.

Обвинувачений ОСОБА_6 залишив вирішення клопотання на розсуд суду.

Захисник ОСОБА_5 просила обрати нічний домашній арешт, вказувала на те, що відсутні докази на підтвердження ризиків.

Заслухавши сторін кримінального провадження та вирішуючи питання про обрання щодо обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом встановлено таке.

ОСОБА_6 під час проведення досудового розслідування обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який було продовжено до 02 липня 2023 року (включно).

Згідно з ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, і може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є, зокрема, забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання спробам, у тому числі: згідно з п. 1 ст.177 КПК України переховуватися від суду; згідно з п. 5 ч.1 ст.177 КПК України вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Розглядаючи клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 , суд враховує особу обвинуваченого ОСОБА_6 , який має на утриманні двох неповінолітніх дітей, однак вказані родинні зв`язки не змогли стримати ОСОБА_6 від вчинення злочину, у якому його обвинувачують. ОСОБА_6 офіційно ніде не працевлаштований, не має постійного заробітку.

Обвинувачений ОСОБА_6 раніше не судимий в силу ст. 89 КК України.

ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину проти безпеки руху та експлуатації транспорту, а тому суд, поміж іншого, враховує і тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років, з позбавленням права керування транспортними засобами.

Будь-яких доказів на підтвердження того, що ОСОБА_6 є схильним до вчинення кримінальних правопорушень суду не подано, а отже і достатніх доказів "поза розумним сумнівом" на підтвердження того, що вказаний ризик взагалі існує у обвинуваченого ОСОБА_6 не подано.

Сторона обвинувачення і захисту правом збирання та подання до суду документів та інших доказів, в порядку визначеному ст. 22 КПК України, не скористались.

З огляду на викладене, суд вважає, що є підстави вважати, що у обвинуваченого наявний ризик переховуватися від суду.

Зазначений ризик є суттєвими і його неможливо запобігти в умовах застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу більш м`якого ніж тримання під вартою.

У зв`язку з викладеним суд вважає, що для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_6 , з метою запобігання перешкоджанню кримінальному провадженню, відносно останнього слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків передбачених КПК України.

Пунктом 2 частини 4 статті 183 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Так, з обвинувального акта вбачається, що ОСОБА_6 висунуто обвинувачення, у тому, що він порушив правила безпеки дорожнього руху у стані алкогольного сп`яніння, що спричинило смерть потерпілої. За таких обставин, суд не вбачає підстав для визначення розміру застави при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 194, 196, 197, 205, 314-316, 350, 369, ч. 1 ст. 370 КПК України, суд, -

постановив:

Заяву ОСОБА_7 про залучення її до кримінального провадження як потерпілого у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України, - задовольнити.

Залучити ОСОБА_7 до кримінального провадження як потерпілого.

Призначити кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України, до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 06 липня 2023 року на 10 годину 30 хвилин у приміщенні Миколаївського районного суду Миколаївської області.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

Прийняти до розгляду позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_6 , Приватного акціонерного товариства "НАСК "ОРАНТА" про стягнення з ОСОБА_6 моральної шкоди у розмірі 422000 грн., а також витрат на правову допомогу у розмірі 10000 грн., а також стягнення з Приватного акціонерного товариства "НАСК "ОРАНТА" матеріальних збитків у розмірі 68741 грн. 20 коп., а також моральної шкоди у розмірі 78000 грн.

У судове засідання викликати прокурора, потерпілих, представника потерпілого, захисника, обвинуваченого, цивільного позивача, цивільних відповідачів, представника цивільного позивача, представника цивільного відповідача.

Доручити представнику Миколаївського районного відділу філії Державної установи "Центр пробації" в Миколаївській області в строк до 31 липня 2023 року скласти та надати суду досудову доповідь відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Шостакове Миколаївського району Миколаївської області, громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу - задовольнити.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.

Строк дії даної ухвали в частині запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою закінчується 30 серпня 2023 року (включно).

Ухвала, в частині залучення потерпілого, призначення справи до судового розгляду та прийняття позовної заяви до розгляду, окремому оскарженню не підлягає. На ухвалу в частині обрання запобіжного заходу може бути подана апеляційна скарга до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів з дня оголошення ухвали. Подання апеляційної скарги на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції, не зупиняє судовий розгляд у суді першої інстанції.

Суддя ОСОБА_1

28.06.2023