Справа № 464/4966/23
пр.№ 1-кс/464/900/23
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою

29 липня 2023 року м. Львів

Слідчий суддя Сихівського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ відділу поліції №2 Львівського районного управління №2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Франківської окружної прокуратури міста Львова ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львова, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, непрацюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 186 КК України (матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000649 від 28.07.2023),

встановив:

слідчий СВ відділу поліції №2 Львівського районного управління №2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Франківської окружної прокуратури міста Львова ОСОБА_3 , звернулася до суду з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою з визначенням розміру застави.

Клопотання обґрунтоване наступним.

В провадженні СВ ВП №2 ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області, перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000649 від 28.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 186 КК України.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що незважаючи на те, що в Україні введено та діє правовий режим воєнного стану, ОСОБА_5 , 28.07.2023 близько 11:00 год., перебуваючи в дворі будинку за адресою: АДРЕСА_2 , помітив потерпілого ОСОБА_7 , в якого на плечі була його чорна шкіряна сумка, після чого, у нього виник злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна. Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, ОСОБА_5 наздогнав потерпілого ОСОБА_7 , підбігши до нього ззаду, після чого шляхом ривка відкрито викрав з плеча потерпілого його сумку, в якій знаходились грошові кошти в сумі 49 530 гривень, 400 доларів США (згідно курсу НБУ 14 627,44 грн) та 55 Євро (згідно курсу НБУ 2 239,75 грн), а також інше майно, яке матеріальної цінності для потерпілої не представляє, та утримуючи сумку мав намір тікати з місця вчинення кримінального правопорушення, однак, виконавши всі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, злочин не було закінчено з причин, які не залежали від його волі, оскільки був затриманий потерпілим безпосередньо на місці скоєння злочину.

Своїми умисними протиправними діями ОСОБА_5 намагався заподіяти ОСОБА_7 матеріальну шкоду в сумі 66 397,19 гривень.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні незакінченого замаху на відкрите викрадення чужого майна (грабежі), вчиненому в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 186 КК України.

28.07.2023 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України, час фактичного затримання 11:31 год.

28.07.2023 ОСОБА_5 , в порядку ст. ст. 42, 276, 277 та 278 КПК України, повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 186 КК України.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив суд таке задовольнити, обрати підозрюваному запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням розміру застави з підстав, викладених у клопотанні.

Захисник ОСОБА_4 заперечив щодо задоволення клопотання прокурора, просив суд обрати підозрюваному запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою, а саме цілодобовий домашній арешт. Однак, якщо суд дійде до переконання про те, що цілодобовий домашній арешт не зможе запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні, просив зменшити підозрюваному розмір застави.

Підозрюваний ОСОБА_5 просив суд обрати йому запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Вивчивши клопотання та матеріали, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення підозрюваного, захисника та думку прокурора, приходжу до наступних висновків.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000649 від 28.07.2023, відповідає вимогам ст. ст. 183, 184 КПК України.

Копію клопотання та матеріалів, що його обґрунтовують, вручено підозрюваному о 10.00 год. 29 липня 2023 року, що підтверджується відповідною розпискою в матеріалах клопотання, та, згідно пояснень підозрюваного та захисника, у них було достатньо часу для вивчення клопотання та підготовки до судового засідання.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема, переховуватися від суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується особа.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, слідчий суддя своїм рішенням зобов`язаний забезпечити не тільки права підозрюваного, але й високі стандарти охорони суспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від слідчого судді більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

ЄСПЛ в своїх рішеннях неодноразово зазначав («Нечипорук та Йонкало проти України» від 21.07.2011 р.), що термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, а факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Тримання особи під вартою, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягнення цілі якого і є тримання під вартою.

Так, перевіряючи обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 слідчий суддя приходить до висновку, що дані, які вказують на її обґрунтованість, підтверджується долученими до матеріалів клопотання даних, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення, протоколом огляду місця події, протоколом огляду предмету, постановою про визнання речовим доказом, допитом потерпілого ОСОБА_7 , допитами свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , протоколом затримання ОСОБА_5 та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, суд враховує вимоги п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу та особисту недоторканість можливе лише у передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з врахуванням низки відповідних факторів, які можуть підтверджувати існування таких ризиків, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може слугувати підставою для запобіжного ув`язнення.

В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного (обвинуваченого), а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Прокурором доведено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 186 КК України.

Вивченням особи підозрюваного, слідчий суддя встановив, що ОСОБА_5 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий, хоч і притягувався до кримінальної відповідальності, неодружений, не працює, неодноразово притягався до адміністративної відповідальності.

Одночасно встановлено, що наразі досудове розслідування триває, докази у кримінальному провадженні не зібрані в обсязі для складення обвинувального акту та скерування до суду, що свідчить про наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого, який проживає неподалік від підозрюваного та свідків, у цьому кримінальному проваджені; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Обираючи запобіжний захід, слідчий суддя враховує обставини передбачені ст. 178 КПК України, оцінив відомості про особу підозрюваного, який неодружений, не працює, те, що останній підозрюється у вчиненні замаху на тяжкий злочин, покарання за яке передбачено у виді позбавлення волі на строк від семи років, його вік, стан здоров`я, а також те, що останній неодноразово протягом року притягався до адміністративної відповідальності.

Враховуючи викладене, а також те, що досудове розслідування триває, слідчий суддя приходить до висновку про існування підстав вважати, що застосування підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу, а саме цілодобового домашнього арешту, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Дані обставини є істотними та такими, що виправдовують тримання підозрюваного під вартою, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини, повинно забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, а тому клопотання слід задовольнити та обрати підозрюваному запобіжний захід у виді тримання під вартою.

При цьому, врахування підстав, передбачених КПК України, для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення застави є правом суду, а тому, враховуючи особу підозрюваного, те, що останній не працює, слідчий суддя приходить до переконання про визначення застави у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що буде достатнім для забезпечення виконання ним своїх процесуальних обов`язків та запобігання спробам вчинити дії, зазначені в ч. 1 ст. 177 КПК України.

На підставі викладеного, ст. 29 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 182, 183, 184, 192, 193, 194, 202, 205 КПК України, керуючись ст. ст. 196, 197, 309, 532, 534 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

клопотання задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львова, громадянина України, запобіжний захід у виді тримання під вартою із визначенням застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53 680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень.

Строк дії ухвали в частині запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - шістдесят днів, а саме до 25.09.2023 включно.

Підозрюваний або заставодавець (фізична або юридична особа) мають право у будь-який момент внести заставу на депозитний рахунок суду у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави, на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на два місяці покласти наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження;

- не відлучатися з м. Львова без дозволу слідчого, прокурора, суду, в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд, в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з особами, які виступають в якості свідків у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У разі невиконання таких обов`язків, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, застава звертається в дохід держави.

Тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , здійснювати в Державній установі «Львівська установа виконання покарань №19».

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копії ухвали вручити підозрюваному, прокурору та направити начальнику Державної установи «Львівська установа виконання покарань №19».

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено та оголошено 29 липня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1