ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7404/23
провадження № 1-в/753/197/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" червня 2023 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , розглянувши клопотання командира військової частини НОМЕР_1 підполковника ОСОБА_4 про роз`яснення судового рішення,

встановив:

1. Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 23 травня 2023 року у справі № 753/7404/23 задоволено клопотання захисника ОСОБА_5 про умовно-дострокове звільнення засудженого ОСОБА_6 від подальшого відбування покарання у виді тримання у дисциплінарному батальйоні для військовослужбовців, призначеного вироком Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 15 вересня 2022 року, на невідбутий строк 5 місяців 10 днів.

2. 25 травня 2023 року через канцелярію суду надійшло клопотання командира військової частини НОМЕР_1 підполковника ОСОБА_4 про роз`яснення ухвали Дарницького районного суду міста Києва від 23 травня 2023 року.

У своєму клопотанні просить уточнити (роз`яснити) вислів «звільнити засудженого з під-варти негайно в залі суду».

Зазначає, що ця вимога не зрозуміла для виконання військовій частині та вказує на те, що ОСОБА_6 станом на 23 травня 2023 року є засудженим військовослужбовцем, який був доставлений до Дарницького районного суду міста Києва у складі конвою військової частини НОМЕР_1 .

Окрім цього, командир військової частини акцентував увагу на положеннях КПК України і зазначив, що у нормах закону відсутня категорія засуджених, яких можна звільнити з під-варти в залі суду, оскільки вказані положення стосуються лише підозрюваних та обвинувачених.

3. У судовому засіданні брав участь прокурор ОСОБА_3 , який підтримав заявлене клопотання про роз?яснення судового рішення в повному обсязі та зазначив, що резолютивна частина ухвали від 23 травня 2023 року є незрозумілою та неможливою до виконання.

Прокурор, посилаючись на положення КПК України, стверджував, що питання про умовно-дострокове звільнення засуджених не відноситься до стадії судового провадження, тому засуджені особи не користуються тим самим обсягом прав, що і обвинувачені, через що суд немає права звільняти їх з-під варти негайно.

Водночас прокурор у судовому засіданні наголосив на тому, що звільнення з-під варти застосовуються лише коли застосований такий запобіжний захід як у вигляді тримання під вартою, а у разі коли суд прийняв рішення про звільнення засудженого від подальшого відбування покарання умовно-достроково, то така особа продовжує відбувати покарання до моменту набрання ухвалою законної сили, навіть якщо вона ніким з учасників не оскаржена.

4. Представник військової частини, засуджений ОСОБА_6 та захисник у судове засідання не з`явилися, про місце, дату та час судового засідання повідомлені належним чином, клопотань про відкладення засідання до суду на подавали, втім їх неявка на підставі ч. 5 ст. 539 КПК України не перешкоджає проведенню судового розгляду.

5. Суд, ознайомившись з клопотанням, заслухавши прокурора, дослідивши матеріали кримінального провадження, дійшов до таких висновків.

6. У ч. 1 ст. 380 КПК України передбачено, що якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи його зміст.

Роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні незрозумілості рішення і викладення його у більш зрозумілій формі. Рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини.

7. Водночас, у клопотанні командира військової частини не йдеться про виникнення процесуальних помилок під час виконання судового рішення або про фактичну проблему, яка виникла при виконанні судового рішення.

Як вбачається з самого тексту ухвали від 23 травня 2023 року, вона складена відповідно до вимог ст. 372 КПК України із посиланням на норми чинного закону, викладена чіткими зрозумілими реченнями і не містить у собі труднощів для розуміння її точного змісту, а третій абзац резолютивної частини ухвали містить однозначне вирішення по суті.

8. Щодо доводів зазначених у клопотанні, то суд вважає за необхідне звернути увагу на таке.

Так, ч. 1 ст. 532 КПК України передбачено, що вирок або ухвала суду першої інстанції, якщо інше не передбачено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

Отже, початковим моментом виконання судових рішень є саме момент набрання ними законної сили, як відправна точка початку діяльності їх виконання.

Проте, існують і винятки із цього правила.

Так, ще до набрання законної сили судове рішення виконується негайно в частині звільнення обвинуваченого з під-варти у разі: а) виправдання; б) звільнення від відбування покарання; в) засудження до покарання, не пов`язаного з позбавленням волі; г) ухвалення обвинувального вироку без призначеного покарання (ч. 1 ст. 377 КПК України).

З наведеного вбачається, що у статті 377 КПК України законодавець встановив імперативну норму про те, що у разі звільнення від відбування покарання особи, яка тримається під вартою, суд звільняє його з-під варти у залі судового засідання.

Про це саме ж йдеться у ч. 3 ст. 534 КПК України, що виправдувальний вирок або судове рішення, що звільняє обвинуваченого з під-варти, виконується в цій частині негайно після їх проголошення в залі судового засідання.

9. Так, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , засуджений вироком Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 15 вересня 2022 року за ст. 128 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк один рік, за ч. 4 ст. 296 КК України із застосуванням положень ст. 69 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк один рік шість місяців. На підставі ч. 1 ст. 70 КК України за сукупністю злочинів, шляхом поглинення менш суворого більш суворим, остаточно визначено покарання у виді позбавлення волі на один рік шість місяців, що на підставі ст. 62 КК України замінено на покарання у виді тримання у дисциплінарному батальйоні військовослужбовців на строк один рік шість місяців.

Зазначений вирок набрав законної сили 17 жовтня 2022 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 КПК України, засудженим у кримінальному провадженні є обвинувачений, обвинувальний вирок щодо якого набрав законної сили.

Отже, ОСОБА_6 з 17 жовтня 2022 року набув процесуального статусу засудженого. Особа перебуває у статусі засудженого до постановлення остаточного судового рішення у порядку перегляду судового рішення або виконання вироку.

10. Під час розгляду і вирішення питань, пов`язаних з виконанням вироку, засуджений є самостійним учасником кримінального провадження з певним процесуальним статусом.

Так, дійсно КПК України не містить спеціальної статті, як про це зазначає командир військової частини, яка б регламентувала перелік процесуальних прав, необхідних для захисту прав та інтересів засудженого на стадії виконання вироку, натомість пропонує використовувати аналогію закону, яка полягає у надані засудженому прав обвинуваченого, передбачених ст. 42 КПК України без необхідної деталізації та конкретизації.

11. Суд не може погодитися з доводами прокурора про те, що ОСОБА_6 , який має статус засудженої особи, безумовно має менше прав, ніж обвинувачений, оскільки як вже було зазначено, процесуальний статус обвинуваченого є базовим для процесуального статусу засудженого у подальших стадіях судового провадження і правовий статус засудженого зберігається за ним і при виконанні судових рішень (Розділ 8 КПК України).

Таким чином, засуджений ОСОБА_6 має право використовувати перелічені у ст. 42 КПК України права обвинуваченого на підставах, у порядку та обсязі, які визначаються особливостями його процесуального статусу та специфікою стадії виконання судового рішення.

12. Крім цього, командир військової частини вказує на те, що ОСОБА_6 не перебував під вартою, а був доставлений до Дарницького районного суду міста Києва у складі конвою військової частини.

Суд зауважує, що строк покарання у виді направлення до дисциплінарного батальйону співвідноситься із строком покарання у виді позбавлення волі як рівнозначні, оскільки на підставі п. 1(а) ч. 1 ст. 72 КК України одному дню позбавлення волі відповідає один день тримання в дисциплінарному батальйоні військовослужбовців.

Особи, які відбувають це покарання знаходяться постійно, впродовж всього строку відбування покарання в умовах суворого нагляду, тобто, за своїми основними характеристиками покарання у виді направлення до дисциплінарного батальйону подібне до режиму в установах виконання покарання у виді позбавлення волі.

13. Відповідно визначальним для цього виду покарання є те, що засуджений примусово утримується впродовж визначеного вироком строку у спеціально призначеній для цього дисциплінарній військовій частині, де за допомогою засобів виправлення і ресоціалізації та військового навчання здійснюється досягнення мети покарання.

14. Водночас ОСОБА_6 , який засуджений до тримання в дисциплінарному батальйоні, був доставлений на судове засідання 23 травня 2023 року до Дарницького районного суду міста Києва у складі конвою військової частини.

Відповідно до наказу Міністерства оборони України № 178 від 05 липня 2022 року «Про затвердження Порядку організації несення служби черговими змінами охорони і конвоювання підрозділів Військової служби правопорядку у Збройних Силах України та конвоювання засуджених, узятих під варту, заарештованих та затриманих військовослужбовців», зокрема у п. 2 загальних положень визначено, що конвой це група озброєних військовослужбовців підрозділу Служби правопорядку, що виконують завдання з конвоювання засуджених, узятих під варту, заарештованих та затриманих військовослужбовців , а конвоювання передбачає супроводження засуджених, узятих під варту, заарештованих та затриманих військовослужбовців за межами гауптвахти, дисциплінарного батальйону та органу управління Служби правопорядку (підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні) під охороною конвою.

15. Отже, з наведеного можна однозначно стверджувати, що немає будь-яких відмінностей між словосполученнями «під конвоєм» та «під вартою» і задовольняючи клопотання захисника, суд звільнив засудженого ОСОБА_6 умовно-достроково від подальшого відбування покарання, призначеного вироком Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 15 вересня 2022 року, на невідбутий строк, із зазначенням також цього строку, а саме 5 місяців 10 днів.

16. Таким чином, з цього моменту ОСОБА_6 звільнений від покарання, що підлягає негайному виконанню.

І з урахуванням наведених положень закону рішення про звільнення не може бути відстрочено.

17. У зв`язку з чим суд у резолютивній частині ухвали зобов`язаний був вказати про необхідність звільнення його в залі суду з-під варти негайно, оскільки подальше тримання особи під вартою, зокрема і до моменту набрання цією ухвалою законної сили, може вважатись незаконним утриманням особи.

18. Суд вказує на недоречність посилання прокурора ОСОБА_3 у судовому засіданні щодо недотримання судом вимог КПК України при постановленні ухвали, оскільки це не стосується предмету роз?яснення цього судового рішення за клопотанням військової частини, як і власна позиція прокурора про те, що ОСОБА_6 зобов?язаний продовжувати відбувати покарання від якого його звільнив суд саме до набрання ухвалою законної сили, навіть за умови, що вона ніким оскаржена не буде.

19. На підставі викладеного, суд вважає, що зміст судового рішення викладено у доступній для її розуміння формі, мотиви прийняття такого рішення є доступними для сприйняття, не допускають подвійного тлумачення, в ухвалі міститься посилання на положення закону, якими керувався суд, а резолютивна частина рішення містить зрозумілий виклад, у зв`язку з чим відсутні правові підстави для задоволення клопотання про роз`яснення судового рішення.

Керуючись ст.ст. 380, 539 КПК України, суд,

постановив:

У задоволенні клопотання командира військової частини НОМЕР_1 підполковника ОСОБА_4 про роз`яснення судового рішення, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1