Справа №639/4599/23
Провадження №1-кс/639/1417/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 серпня 2023 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000746 від 211.08.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання старшого прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000746 від 211.08.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Клопотання обґрунтоване наступним.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 07.08.2023, близько 13:20, за адресою: м. Харків, вул. Менделєєва, буд. 23/2, невстановлена особа, в умовах воєнного стану, шляхом проникнення до підвалу будівлі, таємно вчинила крадіжку кабелю ТППеп 100*2*0,4-5 м, ТППеп 50*2*0,5 17 м,який належить АТ «Укртелеком».

За даним фактом 11.08.2023 було розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, відомості внесені до ЄРДР за № 0000746.

В ході огляду місця події від 11.08.2023, проведеного за адресою: АДРЕСА_1 , на подвір ї який належить ОСОБА_4 , та знаходиться в користуванні ОСОБА_5 . Гр. ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у присутності двох понятих, добровільно видав співробітникам поліції змотані фрагменти мідних дротів. Зі слів ОСОБА_5 , вказані фрагменти змотаних мідних дротів 07.08.2023 приблизно о 14 годині, приніс невідомий йому раніше чоловік, пояснивши, що вони належать йому та запропонував викупити, після чого ОСОБА_5 , придбав у невідомого чоловіка вищевказані фрагменти мідних дротів для власних потреб.

У зв`язку з вищевикладеним, вилучені фрагменти змотаних мідних дротів, мають істотне значення для досудового розслідування даного кримінального провадження, тому 11.08.2023 слідчим СВ ВП № 1 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_6 , винесено постанову про визнання їх речовим доказом.

Власником вищевказаних змотаних фрагментів мідних дротів є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_2 .

Повернення вилучених речей може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню та встановлення усього кола осіб, причетних до скоєння вказаного кримінального правопорушення, оскільки у разі повернення зазначених речей може бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також призначення та проведення необхідних судових експертиз.

Метою накладення арешту є збереження речових доказів.

Тому, звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні, про що йдеться в ч. 2 ст. 170 КПК України.

Прокурор надав заяву про розгляд клопотання без його участі, просив слідчого суддю клопотання задовольнити.

Слідчий суддя, дослідивши документи та надані до суду матеріали кримінального провадження, приходить до наступних висновків.

Судовим розглядом встановлено, що у провадженні СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000746 від 211.08.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Вимогами п.1 ч.2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу(ч.3 ст.170 КПК України).

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.

Постановою слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 від 11.08.2023 року вказані речі визнані речовими доказами у справі.

Суд вважає, що наявні підстави вважати, що тимчасово вилучене майно є доказом злочину, зазначене майно визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до вимог ст. 170 КПК України арештом майна, зокрема є тимчасове, до скасування у встановленому КПК порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Арешт майна скасовується у встановленому КПК порядку.

Прокурором доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України;майно, на яке прокурор просить накласти арешт, визнано речовим доказом, та має суттєве доказове значення для досудового розслідування, може бути доказом під час судового розгляду, необхідне для повного та всебічного розслідування кримінального провадження, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, у володінні якої перебуває майно та завдання, для виконання якого прокурор звертається із клопотанням, може бути виконане, а тому наявні підстави для застосування заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на вилучене майно з метою збереження речових доказів.

Отже, необхідно накласти арешт на вилучене 11.08.2023 року під час проведення огляду за адресою: АДРЕСА_3 , майно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131-132, 170-173, 309, 369, 371, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти у кримінальному провадженні № 0000746 від 211.08.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, арешт на майно з метою забезпечення збереження речових доказів на вилучені під час проведення огляду місця події від 11.08.2023, проведеного за адресою: АДРЕСА_1 , на подвір`ї домоволодіння, яке належить ОСОБА_4 , та знаходиться в користуванні ОСОБА_5 , змотані фрагменти мідних дротів, які належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_2 .

Зберігання вказаних речей доручити слідчому у кримінальному провадженні.

Виконання ухвали покласти на слідчого та/або прокурора по кримінальному провадженню № 0000746 від 211.08.2023 року.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а особами, що не були присутні при оголошенні ухвали у той же строк після отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1