У Х В А Л А

18 серпня 2023 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, яке внесене в ЄРДР № 0000880 від 06.08.2022 р. за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

в с т а н о в и в :

В провадженні суду перебуває кримінальне провадження, яке внесене в ЄРДР № 0000880 від 06.08.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

У судовому засіданні 18.08.2023 року прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту. В обґрунтування клопотання прокурор зазначив про те, що продовжують існувати ризики, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України,зокрема ризик переховування від суду та вчинення інших кримінальних правопорушень. Неможливість запобігання зазначеним вище ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів обґрунтовує тяжкістю інкримінованого злочину. На думку прокурора, застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків та не гарантує можливості запобігти ризикам. Крім того, прокурор послався на те, що ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255-1, ч. 3 ст. 307 КК України.

Обвинувачений ОСОБА_4 і його захисник в судовому засіданні заперечили щодо застосування до обвинуваченого цілодобового домашнього арешту та просили суд застосувати до останнього домашній арешт у нічний час. В обґрунтування клопотання захисник зазначила, що на теперішній час ОСОБА_4 не має джерел доходів та має намір працевлаштуватися.

Розглянувши клопотання прокурора про продовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, суд дійшов таких висновків.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 19.06.2023 р. змінено запобіжний захід застосований до обвинуваченого ОСОБА_4 у виді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, строком до 19.08.2023 року.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Санкція ч. 2 ст. 121 КК України передбачає позбавлення волі на строк від семи до десяти років, а тому виходячи із кваліфікації кримінального правопорушення застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є законодавчо передбаченим.

Вимоги статті 194 КПК України зобов`язують суд під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. За таких умов суду належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості обвинувачення.

Суд звертає увагу на те, що оцінка обґрунтованості пред`явленого особі обвинувачення судом здійснюватиметься після закінчення судового розгляду під час ухвалення вироку. Станом на 18.08.2023 розпочалася процедура судового розгляду, визначено обсяг доказів, що підлягають дослідженню і порядок їх дослідження. В першу чергу досліджено докази та допитано частину свідків які, змогла забезпечити сторона обвинувачення.

Щодо ризиків кримінального провадження.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Суд, слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України. Санкція ч. 2 ст. 121 КК України передбачає позбавлення волі на строк від семи до десяти років. Дані про особу ОСОБА_4 свідчать про те, що останній відбував покарання у виді позбавлення волі в ДУ «Бориспільська виправна колонія № 119», однак кінець строку сплив 28.01.2023. Також встановлено, що ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні інших кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255-1, ч. 3 ст. 307 КК України, разом з тим жодного запобіжного заходу в даному кримінальному провадженні до підозрюваного не застосовано. Стороною захисту надано докази того, що на утримані у ОСОБА_4 перебувають його батьки, які мають вади слуху, потребують постійного догляду. Вся його сім`я надала пояснення щодо місця його проживання разом з ними. Суд погоджується із доводами прокурора щодо продовження існування ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК, та допускає, що обвинувачений ОСОБА_4 може вдатися до переховування як способу поведінки у випадку загрози його інтересам.

Наявність ризику можливого вчинення нових злочинів з урахуванням презумпції невинуватості у клопотанні прокурора недоведений.

Отже, головуючий вважає, що існує єдиний ризик, передбачений статтею 177 КПК України, а тому на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо застосування менш суворого запобіжного заходу.

Встановлений ризик свідчить, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні судового провадження, у тому числі щодо належного виконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків. Про обрання відносно нього особистої поруки не надходило жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру. Застосування до ОСОБА_4 особистого зобов`язання не забезпечить його належної поведінки і не зменшить наявність ризиків, не зможе перешкодити їх реалізації. При цьому, доказів наміру обвинуваченого працевлаштуватися стороною захисну до матеріалів справи не долучено.

Таким чином, суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту,заборонивши обвинуваченому цілодобово залишати житло ( АДРЕСА_1 ). Крім того, для запобігання ризику переховування від суду доцільно покласти на обвинуваченого додатковий обов`язок носити електронний засіб контролю. Закріплення вказаного пристрою на тілі обвинуваченого надасть змогу відслідковувати та фіксувати його місцезнаходження.

Керуючись ст. 176-178, 183, 194-196, 331 КПК України,

п о с т а н о в и в :

Продовжити строк домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та заборонити йому залишати житло за адресою АДРЕСА_1 цілодобово.

Зобов`язати обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати за кожною вимогою до суду, а також виконувати такі обов`язки:

1) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду;

2) повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

3) утримуватися від спілкування із свідками особисто або через інших осіб;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну ;

5) носити електронний засіб контролю.

Ухвала про застосування запобіжного заходу діє до 13 жовтня 2023 року включно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора - ОСОБА_3 .

Ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік обвинуваченого і повідомити про це суд.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1