УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" вересня 2023 р. слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Борєйко О.М., за участю секретаря судового засідання Чорнуцької І.Ю., прокурора Шульга М.В., скаржника ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі заяву прокурора Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури Шульга М.В. про роз`яснення судового рішення,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури Шульга М.В. звернувся до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси з заявою про роз`яснення судового рішення.

В судовому засіданні прокурор заяву підтримав та просив її задовольнити з підстав, викладених в заяві.

Просив роз`яснити спосіб виконання ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси у справі № 712/8977/23 від 21 серпня 2023 року.

Скаржник ОСОБА_1 в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні заяви про роз`яснення судового рішення.

Зазначив, що зміст ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси у справі № 712/8977/23 від 21 серпня 2023 року є зрозумілим і не потребує роз`яснення.

Дослідивши матеріали заяви про роз`яснення судового рішення, надані учасниками докази, дослідивши їх всебічно, повно, об`єктивно, безпосередньо в судовому засіданні, слідчий суддя приходить до наступного.

ОСОБА_1 звернувся до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси з скаргою на бездіяльність Черкаської окружної прокуратури щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_1 про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 21 серпня 2023 року скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність Черкаської окружної прокуратури щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань задоволено; зобов`язано уповноважену особу Черкаської окружної прокуратури внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_1 про вчинення кримінального правопорушення від 27 липня 2023 року.

Відповідно до ч.1 ст. 380 КПК України якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Згідно ч.6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду в постанові від 20 лютого 2019 року у справі № 814/907/16, «В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання рішення суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.».

В судовому засідання прокурор пояснив, що просить роз`яснити саме порядок виконання ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 21 серпня 2023 року у справі № 712/8677/23. Зазначив, що зміст рішення є зрозумілим і не потребує роз`яснення, однак виникла необхідність в роз`ясненні способу виконання судового рішення.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду в постанові від 20 лютого 2019 року у справі № 806/984/18 від 20 вересня 2020 року, «роз`яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення.

Аналіз вищезазначеної норми дає підстави для висновку про те, що роз`яснення судового рішення за своєю правовою суттю є одним із способів усунення його недоліків, яке не передбачає виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Незрозумілість судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання. Тобто, це стосується випадків, коли не дотримано вимоги ясності, визначеності такого рішення суду. Невизначеність судового рішення означає, що воно містить положення, що викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 30 квітня 2020 року у справі №22а-11177/08.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання рішення суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

За загальними нормами права, роз`яснення судом ухваленого ним рішення здійснюється насамперед з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

У заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме у рішенні є незрозумілим, в чому полягає неясність рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання. Роз`яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов`язкового характеру.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 20 лютого 2019 року у справі № 814/907/16.

Як встановлено судом апеляційної інстанції, у заяві про роз`яснення судового рішення заявник просить роз`яснити порядок виконання постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 13 серпня 2019 року, а саме: яким чином виконати рішення суду. Проте чинним законодавством передбачено механізм надання роз`яснення змісту судового рішення, а не роз`яснення порядку виконання судового рішення.

Таким чином, із поданої заяви вбачається, що порушені заявником питання стосуються роз`яснення порядку та способу виконання рішення суду апеляційної інстанції від 13 серпня 2019 року, а тому до них не може бути застосовано механізм, визначений для роз`яснення судового рішення.

Колегія суддів погоджується з висновком суду апеляційної інстанції, що з заяви про роз`яснення судового рішення вбачається, що суб`єкту владних повноважень незрозумілий саме порядок та спосіб виконання рішення Сьомого апеляційного адміністративного суду від 13 серпня 2019 року, натомість чинним законодавством передбачено механізм надання роз`яснення змісту судового рішення, а не роз`яснення порядку його виконання.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 08 серпня 2018 року у справі №808/1298/15».

Згідно правового висновку Верховного Суду в постанові від 08 серпня 2018 року у справі №808/1298/15, «з заяви про роз`яснення судового рішення вбачається, що контролюючому органу не зрозумілий саме порядок та спосіб виконання постанови Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 08 грудня 2015 в частині зобов`язання Запорізької об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Запорізькій області надати до управління Державної казначейської служби України у Комунарському районі м. Запоріжжя Запорізької області висновок із зазначенням суми, що підлягає бюджетному відшкодуванню з податку на додану вартість за вересень 2011 року на суму 221 530 грн., натомість чинним законодавством передбачено механізм надання роз`яснення змісту судового рішення, а не роз`яснення порядку його виконання».

Згідно ч.5 ст. 13 Закону України « Про судоустрій і статус суддів», висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

ОСОБА_1 звернувся до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси із скаргою на бездіяльність Черкаської окружної прокуратури щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Прокурор в своїй заяві просить роз`яснити саме порядок виконання ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси у справі № 712/8977/23 від 21 серпня 2023 року, а не зміст вказаного судового рішення.

На підставі викладеного, враховуючи, що прокурор звернувся з заявою про роз`яснення порядку виконання судового рішення, відповідно до ч.ч.5,6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», керуючись ст.ст. 309, 380 КПК України,

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви прокурора Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури Шульга М.В. про роз`яснення судового рішення - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів після її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі оскарження, після розгляду справи апеляційним судом, якщо її не буде скасовано.

Повний текст ухвали виготовлений 18 вересня 2023 року.

Слідчий суддя - О.М. Борєйко