БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Єдиний унікальний № 497/635/22
Провадження № 1-кс/497/622/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про повернення клопотання

16.08.2023 року м. Болград

Слідчий суддя Болградського районного суду Одеської області, ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Болград клопотання командира військової частини НОМЕР_1 підполковника ОСОБА_5 про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:

До Болградського районного суду Одеської області 14.08.2023 року супровідним листом виконувача обов`язків керівника Болградської окружної прокуратури ОСОБА_3 надійшло клопотання командира військової частини НОМЕР_1 підполковника ОСОБА_5 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000038 від 04.04.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України.

В обґрунтування клопотання заявник зазначає, що ухвалою Болградського районного суду Одеської області від 19.04.2022 у справі № 497/635/22, у провадженні № 1-кс/497/254/22 накладено арешт на майно по об`єднаному кримінальному провадженню № 0000038 від 04.04.2022, а саме на вантажний автомобіль марки «Mersedes-2544» з реєстраційним номером НОМЕР_2 , VIN код НОМЕР_3 , з причепом з реєстраційним номером НОМЕР_4 , VIN код НОМЕР_5 та на товар «пряжу», який перебував у вантажному автомобілі та причепі.

Ухвалою слідчого судді Белградського районного суду Одеської області від 27.06.2023 у справі 497/635/22 провадження № 1-кс/497/326/23 скасовано арешт на товар «пряжа», а в частині арешту вантажного автомобілю - залишено без змін.

На вантажний автомобіль марки «Mersedes -2541» з реєстраційним номером НОМЕР_6 , VIN код НОМЕР_7 , з причепом реєстраційний номер НОМЕР_8 , VIN код НОМЕР_9 , а також на майно, яке знаходилось у вантажному відсіку транспортного засобу та причепі накладено арешт ухвалою Болградського районного суду Одеської області від 20.04.2022 у справі № 497/635/22, провадження № 1-кс/497/263/22.

Ухвалою від 20.09.2022 ухвалою слідчого судді Болградського районного суду Одеської області у справі 497/635/22 провадження № 1-кс/497/541 /22 скасовано арешт на товар рулони тканини, а в частині арешту вантажного автомобілю - залишено без змін.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 23.02.2022 через прикордонний пункт пропуску «Виноградівка» на територію України в режимі «транзит» заїхав вантажний автомобіль марки «Mersedes -2544» з реєстраційним номером НОМЕР_2 , VIN код НОМЕР_3 , з причепом з реєстраційним номером НОМЕР_4 , VIN код НОМЕР_5 та вантажний автомобіль марки «Mersedes -2541» з реєстраційним номером НОМЕР_6 , VIN код НОМЕР_7 , з причепом реєстраційний номер НОМЕР_8 , VIN код НОМЕР_9 .

Зокрема, проведено огляд російської веб-платформи «АВТОПРОВЕРКА» за державними реєстраційними номерами вантажних автомобілів, та встановлено, що зазначені вантажівки перебувають у власності резидента Російської Федерації, а саме: підприємства ТОВ «РУСТА» (російською - ООО «РУСТА» код ), що зареєстроване за адресою: Російська Федерація, місто Москва, вулиця Чагинська, буд. 13, корп. 1, кім. 6, що також підтверджується Випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб.

Вантажні автомобілі марки:

- «Mersedes -2544» з реєстраційним номером НОМЕР_2 , VIN код НОМЕР_3 , з причепом з реєстраційним номером НОМЕР_4 , VIN код НОМЕР_5

- «Mersedes -2541» з реєстраційним номером НОМЕР_6 , VIN код НОМЕР_7 , з причепом реєстраційний номер НОМЕР_8 , VIN код НОМЕР_9

підпадають під дію Закону України «Про основні засади примусового вилучення в Україні об`єктів права власності Російської Федерації та її резидентів».

Відповідно до ст. 1 Закону України Про основні засади примусового вилучення в Україні об`єктів права власності Російської Федерації та її резидентів» об`єкти права власності Російської Федерації та її резидентів - рухоме і нерухоме майно, кошти, вклади у банках, цінні папери, корпоративні права, інше майно (активи), що знаходяться (зареєстровані) на території України та безпосередньо або через афілійованих осіб належать Російській Федерації та її резидентам.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

В подальшому Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» воєнний стан в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб.

Таким чином, на даний час в Україні триває воєнний стан, у зв`язку з чим набули нового значення положення Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану», яким передбачені можливість та порядок передання майна для потреб Збройних сил України.

П.4 ч. 1 ст,8 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану» передбачено, що у Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, такі заходи правового режиму воєнного стану, зокрема, примусово відчужувати майно, що перебуває у приватній або комунальній власності, вилучати майно державних підприємств, державних господарських об`єднань для потреб держави в умовах правового режиму воєнного стану в установленому законом порядку та видавати про це відповідні документи встановленого зразка.

Згідно ч.2 ст.4 ЗУ «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» у місцевостях, де ведуться бойові дії, примусове відчуження або вилучення майна здійснюється за рішенням військового командування без погодження з органами, зазначеними у частині першій цієї статті, крім випадків, передбачених частиною третьою цієї статті.

Наказом командира військової частини НОМЕР_1 від 01.08.2023 № 372 здійснено примусове відчуження майна - транспортних засобів марки:

- «Mersedes -2544» з реєстраційним номером НОМЕР_2 , VIN код НОМЕР_3 , з причепом з реєстраційним номером НОМЕР_4 , VIN код НОМЕР_5

- «Mersedes -2541» з реєстраційним номером НОМЕР_6 , VIN код НОМЕР_7 , з причепом реєстраційний номер НОМЕР_8 , VIN код НОМЕР_9 .

На думку ініціатора клопотання арешт на вантажні автомобілі марки було накладено обґрунтовано, оскільки існувала сукупність підстав та розумних підозр вважати, що він був об`єктом вчинення кримінального правопорушення та містив відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Однак, при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина (рішення Європейського суду з прав людини від 07 червня 2007 року у справі «Смирнов проти Росії»),

Окрім цього ініціатор клопотання посилається на положення п. 5 ч. 9 ст. 100 КПК України, якими визначено, що питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів, які були надані суду, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження. Такі докази і документи повинні зберігатися до набрання рішенням законної сили. У разі закриття кримінального провадження слідчим або прокурором питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів вирішується ухвалою суду на підставі відповідного клопотання, яке розглядається згідно із статтями 171-174 цього Кодексу. При цьому: гроші, цінності та інше майно, що були предметом кримінального правопорушення або іншого суспільно небезпечного діяння, конфіскуються, крім тих, які повертаються власнику (законному володільцю), а якщо його не встановлено - переходять у власність держави в установленому Кабінетом Міністрів України порядку.

Вище вказані вантажні автомобілі були предметом кримінального правопорушення, власника майна досудовим розслідуванням не встановлено, тому вони можуть бути передані на потреби ЗСУ.

З цих підстав просив клопотання задовольнити.

Ухвалою слідчого судді від 15.08.2023 року відкрито провадження за цим клопотанням та призначено до судового розгляду на 16.08.2023 року о 13:00 годині (а.с.9), про що було сповіщено сторін (а.с.10).

Ініціатор клопотання в судове засідання не прибув, надіслав на електронну пошту суду клопотання про проведення судового розгляду у його відсутність (а.с.14).

Прокурор ОСОБА_4 підтримала клопотання, наполягала на його задоволенні. Пояснила, що досудове розслідування продовжується, слідчими суддями скасовано арешт на товар у вигляді пряжі та полотна, що перебували у цих транспортних засобах та повернуто його власникам. Транспортні засоби опломбовані та перебувають на зберіганні. Було призначено ряд експертних досліджень, у проведенні яких експертами відмовлено, так як не можливо було надати технічні документи на ці транспортні засоби та ключі від них. Прокурори зверталися неодноразово до Одеської обласної військової адміністрації з приводу передачі транспортних засобів на потреби ЗСУ, але відповіді не отримано до теперішнього часу.

Прокурор ОСОБА_3 пояснив, що дане клопотання надійшло засобами поштового зв`язку «Нова пошта» на адресу прокуратури.

Кримінальне провадження розслідується, достеменно встановлено, що вказані автомобілі є власністю рф, яка здійснює військову агресію відносно України, є НПА, який дозволяє відчужувати будь яке майно на користь ЗСУ. Надаю суду оригінал наказу командира військової частини НОМЕР_1 , погодженого з головою Луганської обласної держадміністрації начальником обласної військової адміністрації - для ознайомлення суду. Ми надавали роз`яснення, що дані автомобілі знаходяться під арештом, і щоб їх передати на потреби ЗСУ потрібно скасувати арешт, накладений судом. Автомобілі оглянуті, зафіксовано, що на них відсутні відповідні державні номери, зазначена обставина доказування не потребує. Відповідного експертного дослідження по цьому приводу не потрібно. Єдине, що потребує експертного дослідження, це проведення товарознавчої експертизи, для того щоб передати їх АРМА, але оскільки у нас не має ключів від вказаних авто, то це зробити не можливо. Звертаю увагу, що в зв`язку з перебуванням автомобіля на стоянці на вулиці, погіршується його стан (шини, акумулятори тощо). Тому вважає, що є підстави для задоволення клопотання про скасування арешту майна. Переписка йшла з керівництвом Луганської ОВА, щодо укомплектування вказаної в/ч.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання командира військової частини НОМЕР_1 підполковника ОСОБА_5 , заслухавши пояснення присутніх прокурорів, приходить до наступного висновку.

У відповідності до ст. 131 КПК України до заходів забезпечення кримінального провадження відноситься, зокрема, арешт майна.

В силу ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення […], в тому числі і збереження речових доказів.

Відповідно до положень ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові. Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Слідчим суддею встановлено, що СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000038 від 04.04.2022 року за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ст.290 КК України.

Досудове розслідування триває, рішення про закриття кримінального провадження не приймалися.

Статтею 3 КПК України визначено, що до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України.

З аналізу ст.ст.171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна (власник майна тощо); перелік і вид майна, арешт, якого має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація, чому слід скасувати арешт.

Положеннями ст.174 КПК України визначено коло суб`єктів, які мають право на звернення з клопотанням про скасування арешту майна.

Проте заявник до клопотання не долучив документів, що підтверджують його право власності на майно, копії ухвали про накладення арешту на вказане в клопотанні майно тощо.

Таким чином, ініціатор клопотання не є стороною кримінального провадження і не є власником цього майна, а тому ненаділений правом звернення до суду з таким клопотанням.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Частиною 3 ст. 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог закону, повертає його особі, яка звернулася з цим клопотанням.

Враховуючи те, що клопотання про скасування арешту майна подане неналежним суб`єктом звернення та без додержання вимог ст.ст.171-174 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що дане клопотання слід повернути ініціатору клопотання.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 9, 171-174, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання командира військової частини НОМЕР_1 підполковника ОСОБА_5 про скасування арешту майна повернути як подане неуповноваженим суб`єктом.

Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя: ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ?? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ОСОБА_6 Кодінцева