Справа № 274/5010/23 Провадження № 1-кс/0274/852/23
УХВАЛА

іменем України

28.07.2023 м. Бердичів

Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

підозрюваної ОСОБА_4 ,

захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшої слідчої СВ Бердичівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Бердичівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні за №0001140 від 27.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ВСТАНОВИВ:

І. Суть клопотання

Слідча звернулася з клопотанням, у якому просить застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів без визначення розміру застави.

В обґрунтування клопотання вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що 27.07.2023 близько 9-ї год 00 хв ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходилися за місцем проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 , де між ними на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, виник конфлікт. В ході даного конфлікту у ОСОБА_4 виник умисел на вбивство ОСОБА_7 .. Після чого, вона, реалізовуючи злочинний умисел, спрямований на умисне вбивство ОСОБА_7 , підійшла до останнього та нанесла удар ножем, який тримала в руці в область грудної клітини ОСОБА_7 таким чином вбивши його.

У результаті вказаних дій ОСОБА_4 заподіяла ОСОБА_7 тілесне ушкодження у вигляді проникаючого поранення передньої поверхні грудної клітини, що спричинило гостру крововтрату та смерть потерпілого.

Своїми умисними діями, які виразилися в умисному вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, ОСОБА_4 вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 115 КК України.

28.07.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

У вчиненні кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка смт. Ружин Бердичівського району, Житомирської області, українка, громадянка Україци, не заміжня, маюча на виховані неповнолітню дитину, не працююча, з середньою-спеціальною освітою, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , тимчасово проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судима.

Вина підозрюваної ОСОБА_4 у вчиненні злочину передбаченого ч.І ст. 115 КК України підтверджується зібраними по справі доказами, а саме: оглядами місця події від 27.07.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 ; протоколом огляду телефонів, від 27.07.2023; лікарським свідоцтвом про смерть №1082 від 27.07.2023.

Беручи до уваги те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого умисного злочину - умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років, на момент вчинення кримінального правопорушення офіційних джерел для існування не мала, веде антигромадський спосіб життя, підозрюваній відомо місце проживання свідків, оскільки всі є мешканцями Ружинської ОТГ, на яких може здійснювати вплив, так як з останніми постійно спілкується, ступінь соціальних зв`язків не є таким, який утримував її за місцем тимчасового проживання, адже її неповнолітню дитину виховує мати та на даний час у Ружинському районному суді Житомирської області перебуває справа про позбавлення ОСОБА_4 батьківських прав, постійного джерела доходу не має, а тому є ризики, що підозрювана, не перебуваючи під вартою, матиме можливість переховуватись від органів досудового розслідування; незаконно впливати на потерпілого та свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином шляхом неявки до слідчого, прокурора, суду; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, особу підозрюваної, тяжкість вчиненого злочину, наявність ризиків, слідча просить задовольнити клопотання.

ІІ. Процедура та позиції сторін

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити, застосувавши відносно підозрюваної запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, який, як вважає прокурор, є достатнім для забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків. Застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам, заявленим у клопотанні.

Підозрювана ОСОБА_4 вину не визнає, зазначає, що до смерті потерпілого не причетна. Проти задоволення клопотання заперечує, від слідства не переховується і не має такого наміру.

Захисник підозрюваної ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечує, вважає ризики заявлені прокурором необґрунтованими, адже свідків самої події немає, підозрювана сама викликала швидку і не намагалась переховуватись від слідства, жодних доказів причетності підозрюваної до смерті потерпілого не надано. Просить суд врахувати, що підозрювана раніше не судима та обрати їй запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою здійснювалось повне фіксування судового засідання технічними засобами.

ІІІ. Кримінально-процесуальне законодавство

У відповідності до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення ч. 1 ст. 121 КК України відносяться до категорії тяжких злочинів.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

За правилами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В силу приписів ч. 2 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою підлягає обчисленню з моменту фактичного затримання.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, а також те, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, вчинити інші кримінальні правопорушення.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка, мотиви та висновки слідчого судді

Дослідивши клопотання та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, заслухавши доводи прокурора, пояснення підозрюваної, позицію захисника, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження №0001140 від 27.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, 27.07.2023 о 16 год 00 хв підозрювана ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 була затримана на підставі ст. 208 КПК України.

28.07.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні умисного злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України - у вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині.

На підтвердження обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого їй кримінального правопорушення слідчий посилається на зібрані органом досудового розслідування докази, а саме: протоколами огляду місця події від 27.07.2023; протоколами допиту свідків від 27.07.2023; протокол огляду предметів від 28.07.2023; висновком експерта № 159 від 28.07.2023, за яким експерт враховуючи локалізацію рани на шкірі, хід раньового каналу, пошкодження 4-го ребра та глибину раньового каналу, вважає, що спричинення даного тілесного ушкодження самому собі є маловірогідним; лікарським свідоцтвом про смерть №1082 від 27.07.2023, іншими матеріалами кримінального провадження.

Так, згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Варто зазначити, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Згідно ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст. 176 цього Кодексу.

Суд зазначає, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).

Надавши оцінку матеріалам клопотання, слідчий суддя вважає, що зібрані слідством докази, у своїй сукупності з поясненнями підозрюваної ОСОБА_4 , які були надані суду в судовому засіданні 28.07.2023, вказують на обґрунтованість її підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, за скоєння якого передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Слідчий суддя приймає до уваги доводи прокурора щодо наявності ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана може переховуватися від органу досудового розслідування, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, шляхом неявки до слідчого, прокурора або суду, враховуючи тяжкість покарання, яке їй загрожує.

Що ж до ризику впливати на свідків, такий прокурором не підтверджений і не доведений, як і ризик вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрювана є раніше не судимою особою, до кримінальної відповідальності не притягувалася.

Крім цього, слідчим суддею враховано, що підозрювана ОСОБА_4 мала неодноразові приводи в поліцію за вчинення адміністративних правопорушень, зловживає спиртними напоями та веде антигромадський спосіб життя, на даний час не працює, має неповнолтню дитину, однак участі у її вихованні не приймає, останню виховує бабуся, що не заперечувалось підозрюваною у судовому засіданні; перебуває на профілактичному обліку як "сімейний насильник", що підтверджується довідкою-характеристикою від 27.07.2023 №3246/206/01-2023, складеною ВПД №2 Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області. Також, враховує, що на розгляді у Ружинському районному суді Житомирської області перебуває справа про позбавлення ОСОБА_4 батьківських прав.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого насильницького злочину, свою вину не визнає, наявність вагомих доказів, які підтверджують її причетність до його вчинення, наявність ризиків, а також бере до уваги обставини, визначені ст. 178 КПК України, а саме, те, що підозрювана не працює, постійного джерела доходу не має, вихованням дитини не займається, що свідчить про відсутність в неї міцних соціальних зв`язків.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що встановленим вище ризикам, більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, запобігти не можуть, а тому подане клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя не визначає розмір застави, оскільки злочин, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 , вчинений із застосуванням насильства та спричинив смерть іншої особи.

В силу приписів ч. 2 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою підлягає обчисленню з моменту фактичного затримання ОСОБА_4 .

Керуючись ст. ст. 83, 193, 194, 196, 197, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшої слідчої СВ Бердичівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Бердичівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні за №0001140 від 27.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, а саме до 24.09.2023 (включно) без визначення застави.

Рахувати строк тримання під вартою з моменту фактичного затримання з 16 год 00 хв 27.07.2023.

Строк дії ухвали встановити до 24.09.2023 (включно).

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, процесуального прокурора.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали оголошено 31.07.2023.

Слідчий суддя Тетяна БОЛЬШАКОВА