Провадження № 1-кс/752/6871/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 серпня 2023 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчий слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 - про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, подане у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000211 від 15.08.2023, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки с. Плиски Борзнянського району Чернігівської області, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , заміжньої, маючої на утриманні неповнолітню дитину, процюючої на посаді медичної сестри Комунального некомерційного підприємства «Консультативно-діагностичний центр» Деснянського району м. Києва, раніше не судимої, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 369-2 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СУ ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000211 від 15.08.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України. Клопотання погодив прокурор Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 .

Клопотання обґрунтоване тим, що слідчими СУ ГУ НП у місті Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000211 від 15.08.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до Наказу № 42-к від 02.04.2003 ОСОБА_7 прийнято на посаду медичної сестри медичної комісії районного військового комісаріату.

Згідно наказу директора НКП « Консультативно-діагостичний центр » Деснянського району м. Києва» №115-а від 05.05.2023 та додатку №1 до наказу ОСОБА_5 входить до складу позаштатної постійно діючої військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Слідством встановлено, що 15.08.2023, точний час у ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_8 , перебуваючи за адресою: вул. вулиця Космонавта Волкова, 2а, м. Київ, звернувся до медичної сестри Комунального некомерційного підприємства «Консультативно-діагностичний центр» Деснянського району м. Києва ОСОБА_5 з метою отримання консультації щодо підтвердження діагнозу, який встановлює обмеження придатності до проходження військової служби. В цей час у ОСОБА_5 виник умисел, направлений на прийняття пропозиції та одержання неправомірної вигоди для себе за вчинення дій щодо затягування процесу призову на військову службу за мобілізацією ОСОБА_8 , поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.

Під час зустрічі та отримання консультацій стосовно підтвердження діагнозу, який встановлює обмеження придатності до проходження військової служби, ОСОБА_5 висловила вимогу про передачу їй неправомірної вигоди в сумі 2 тисячі доларів США для затягування процесу призову на військову службу за мобілізацією ОСОБА_8 , який побоюючись негативного вирішення його питання, змушений був погодитися та повідомив про вказану подію свою тещу - ОСОБА_9 .

У цей же час ОСОБА_5 зазначила, що у зв`язку із активізацією правоохоронних органів щодо виявлення корупційних правопорушень, які вчиняються співробітниками районних центрів комплектування та соціальної підтримки, свої зобов`язання в частині закриття питання щодо затягування процесу призову на військову службу за мобілізацією ОСОБА_8 , необхідно вирішити якнайшвидше та, відповідно, передати кошти.

23.08.2023 о 14 о 35 хв ОСОБА_5 , діючи умисно , з метою одержання неправомірної вигоди, у ході телефонної розмови з ОСОБА_9 , повідомила останній про необхідність прибути 25.08.2023 до місця виконання обов`язків ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_3 , та надати неправомірну вигоду у розмірі 2 тисяч доларів США.

25.08.2023 о 13 год 30 хв ОСОБА_5 , діючи умисно для одержання неправомірної вигоди для себе за вчинення дій щодо затягування процесу призову на військову службу за мобілізацією ОСОБА_8 , перебуваючи поряд із своєю квартирою АДРЕСА_4 , усвідомлюючи суспільно небезпечний та протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, повідомила ОСОБА_9 про передачу грошових коштів їй, тобто ОСОБА_5 , які в подальшому передано неповнолітній дочці - ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2, в сумі 2 тис доларів США.

Після чого, о 13 год 52 хв, 25.08.2023 протиправна діяльність ОСОБА_5 припинена правоохоронними органами, а предмет неправомірної вигоди у розмірі 2 тисяч доларів США вилучено.

25.08.2023 року о 13 годині 52 хвилин ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України і цього ж дня їй було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

На обґрунтування необхідності застосування щодоОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, прокурор посилається на ризики, передбачені пунктами 1-5 частини 1 ст. 177 КПК України.

Зазначає, що інші, більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть забезпечити досягнення мети їх застосування.

На підставі зазначеного прокурор просить застосувати щодо підозрюваноїОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з підстав, зазначених у ньому, просив задовольнити.

Захисник підозрюваної заперечив проти застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Пояснив, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, не обґрунтована; ризики, про існування яких вказано стороною обвинувачення в клопотанні, не доведені. Просив застосувати до підозрюваної більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою.

Підозрювана підтримала позицію свого захисника.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Встановлено, що слідчими СУ ГУ НП у місті Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000211 від 15.08.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

25.08.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Отже, відповідно до положень ст. 42 КПК України ОСОБА_5 має статус підозрюваної у цьому кримінальному провадженні і щодо неї може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження встановлені ст. 132 КПК України.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити обставини, передбачені ч. 1 ст. 194 КПК України: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Щодо обґрунтованості підозри.

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтована підозра», при оцінці цього питання слід звернутись до практики Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», є джерелом права.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, зокрема, у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», наголошується, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Слідчий суддя вважає, що на час розгляду клопотання обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення є доведеною, тобто зазначені у клопотанні слідчого обставини і додані до нього матеріали кримінального провадження у своїй сукупності підтверджують, що існують факти та інформація, які переконують у тому, щоОСОБА_5 могла вчинитизазначений вище злочин.

Підставами для обґрунтованої підозри про те, щоОСОБА_5 вчинила зазначене кримінальне правопорушення, є відомості, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах кримінального провадження.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи з наявних у слідчого судді матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_5 вищезазначеного кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, на етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою Кримінального закону ця особа підлягає відповідальності, оскільки належна оцінка представлених у справі доказів буде здійснена в межах судового провадження.

Щодо наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Згідно положень статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

Слідчий суддя вважає, що прокурор довів у судовому засіданні наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик того, що підозрюванаОСОБА_5 може вчинити дії, передбачені пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, є обґрунтованим з таких підстав.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 369-2 КК України, який у відповідності до положень ст. 12 КПК України, відноситься до категорії тяжкого злочину, за яким законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з конфіскацією майна.

Вказана обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваної переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Зазначене узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Слідчий суддя, враховуючи тяжкість та характер злочину у вчинені якого підозрюєтьсяОСОБА_5 , особу підозрюваної, не виключає, що підозрювана, з метою уникнення кримінальної відповідальності зможе здійснити дії з метою переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Разом з тим, у судовому засіданні не знайшли свого підтвердження доводи сторони обвинувачення про існування ризиків: знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Оскільки, окрім формального посилання у змісті клопотання на наявність цих ризиків, будь-яких доводів в обґрунтування можливості ОСОБА_5 вчинити дії, передбачені пунктами 2-5 частини 1 статті 177 КПК України, в ході розгляду клопотання прокурором наведено не було. У зв`язку з цим, слідчий суддя вважає недоведеним наявність цих ризиків.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя крім наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, також на виконання вимог ст. 178 КПК України на підставі наданих сторонами матеріалів враховує такі обставини: вік підозрюваної; стан здоров`я; сімейний стан (заміжня, має на утриманні неповнолітню дитину); працює на посаді медичної сестри Комунального некомерційного підприємства «Консультативно-діагностичний центр» Деснянського району м. Києва; раніше не судима.

Враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину та доведеного стороною обвинувачення ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, відомостей щодо особи підозрюваної, на даному етапі кримінального провадження, застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості даного кримінального провадження.

Щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно в разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Під час розгляду клопотання про застосування щодо підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу тримання під вартою прокурор на основі наданих доказів не довів обставин, які б свідчили про недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, які доведені прокурором у судовому засіданні. У зв`язку із цим, у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 слід відмовити.

Оскільки при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу прокурор довів обставини, передбачені пунктами 1 та 2 ч. 1 ст. 194 КПК України, але не довів обставину, передбачену пунктом 3 ч. 1 цієї статті, то слідчий суддя, керуючись ч. 4 ст. 194 КПК України, враховуючи встановлені обставини, наведені вище, щодо вчинення кримінального правопорушення та особи підозрюваної, дійшов висновку про наявність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покладання на підозрювануОСОБА_5 обов`язків, з передбаченого частиною п`ятою цієї статті переліку.

Слідчий суддя вважає, що для запобігання доведеному прокурором ризику та забезпечення належної процесуальної поведінки, виконання покладених на підозрювануОСОБА_5 обов`язків, є необхідним та достатнім застосування щодо останньої запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час у період з 22.00 год до 07.00 год наступної доби за місцем її проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

Також у відповідності до положень ч.5 ст. 194 КПК України, на підозрювану слід покласти такі обов`язки: прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом; не відлучатися із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи; утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

При визначенні строку, на який на підозрювану покладаються зазначені вище обов`язки, з передбаченого ч. 5 ст. 195 КПК України переліку, слідчий суддя враховує, що обов`язки можуть бути покладені на підозрювану на строк не більше двох місяців, а також те, що досудове розслідування, відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 219 КПК України повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину. Таким чином, зазначені вище обов`язки слід покласти на підозрювану в межах строку досудового розслідування, тобто до 25.10.2023 включно.

Керуючись статтями 132, 177, 178, 181, 183, 193, 194, 196, 205, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання залишити без задоволення.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло за адресою фактичного проживання: АДРЕСА_2 , у період часу із 22 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. наступної доби, в межах строку досудового розслідування, тобто по 25.10.2023 року включно.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

- не відлучатись із м.Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд до України;

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у разі невиконання покладених на неї обов`язків до неї може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону.

Строк дії ухвали до 25.10.2023 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1