Справа №591/3344/22 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-сс/816/52/23 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань
УХВАЛА

Іменем України

28 червня 2023 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Суми кримінальне провадження № 591/3344/22 за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Зарічного районного суду м. Суми від 22.08.2022 щодо відмови у задоволенні скарги на бездіяльність службових осіб Сумської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,

учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_7 ,

заявника ОСОБА_8 ,

захисника адвоката ОСОБА_9 ,

установила:

В поданій апеляційній скарзі заявник ОСОБА_10 просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою зобов`язати службових осіб Сумської обласної прокуратури внести відповідні відомості до ЄРДР за його заявою про вчинення кримінального правопорушення від 06.07.2022 та вчинити певні дії за цією заявою, оскільки наведені у його заяві обставини вказують на наявність в діях службових осіб складу кримінальних правопорушень, які є достатніми для внесення відомостей до ЄРДР, враховуючи імперативність норми закону (ч. 1 ст. 214 КПК) та обов`язок слідчого, прокурора внести відомості до ЄРДР на підставі отриманої заяви, а також практику ЄСПЛ з цього приводу.

10.08.2022 до Зарічного районного суду м. Суми надійшла скарга ОСОБА_8 , в якій він просив зобов`язати Сумську обласну прокуратуру внести відомості до ЄРДР за його заявою від 06.07.2022 про вчинення службовими особами кримінальних правопорушень, передбачених ст. 364, 365, 371, 376 КК за фактом безпідставного тримання його під вартою у період з 11.12.2006 до 09.01.2007 у кримінальній справі, у якій він був засуджений до довічного позбавлення волі.

Ухвалою слідчого судді Зарічного районного суду м. Суми від 22.08.2022 у задоволенні вказаної скарги ОСОБА_8 було відмовлено. Своє рішення слідчий суддя вмотивував тим, що у заяві відсутні відомості, які вказують, що дійсно мало місце кримінальне правопорушення.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст оскарженого рішення слідчого судді, доводи заявника ОСОБА_8 та його представника ОСОБА_9 , які підтримали апеляційну скаргу, доводи прокурора ОСОБА_7 про залишення ухвали слідчого судді без змін, а апеляційної скарги без задоволення, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданої апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_8 підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Зокрема, порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ч. 1-2 ст. 1 КПК), а завданнями кримінального провадження, крім іншого, є охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення судового розгляду з тим, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно ст. 6 і 19 Конституції України, органи судової влади зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а згідно ст. 55 Основного Закону кожному гарантується судовий захист його прав та свобод і можливість оскаржити до суду рішення, дії та бездіяльність органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб; кожен має право будь-якими, не забороненими законом засобами, захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Аналогічна вимога закріплена і у ч. 1 ст. 24 КПК, згідно якої кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності прокурора в порядку, передбаченому цим Кодексом. При цьому безпосередньо порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності прокурора під час досудового розслідування регламентовано главою 26 КПК.

Скарги на рішення, дії чи бездіяльність прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому КПК, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган прокуратури (п. 18 ч. 1 ст. 3, ч. 1 ст. 306 КПК), а на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, згідно з правилами судового розгляду, передбаченими ст. 318- 380 КПК, з урахуванням положень глави 26 КПК (ч. 1 ст. 303 КПК). При цьому прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР (ч. 1 ст. 214 КПК); прокурор зобов`язаний прийняти та зареєструвати заяву чи повідомлення про кримінальні правопорушення, відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається (ч. 4 ст. 214 КПК); якщо відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР внесені прокурором, він зобов`язаний протягом п`яти робочих днів з дня внесення таких відомостей з дотриманням правил підслідності передати наявні у нього матеріали до відповідного органу досудового розслідування та доручити проведення досудового розслідування (ч. 7 ст. 214 КПК).

У свою чергу, прокурор це особа, яка обіймає посаду, передбачену ст. 15 ЗУ «Про прокуратуру», та діє у межах своїх повноважень (п. 15 ч. 1 ст. 3 КПК), а згідно ч. 1 зазначеної норми Закону прокурором органу прокуратури є: 1) Генеральний прокурор; 2) перший заступник Генерального прокурора; 3) заступник Генерального прокурора; 4-1) заступник Генерального прокурора керівник Спеціалізованої антикорупційної прокуратури; 5) керівник підрозділу Офісу Генерального прокурора; 6) заступник керівника підрозділу Офісу Генерального прокурора (у тому числі Спеціалізованої антикорупційної прокуратури на правах самостійного структурного підрозділу Офісу Генерального прокурора); 7) прокурор Офісу Генерального прокурора (у тому числі Спеціалізованої антикорупційної прокуратури на правах самостійного структурного підрозділу Офісу Генерального прокурора); 8) керівник обласної прокуратури; 9) перший заступник керівника обласної прокуратури; 10) заступник керівника обласної прокуратури; 11) керівник підрозділу обласної прокуратури; 12) заступник керівника підрозділу обласної прокуратури; 13) прокурор обласної прокуратури; 14) керівник окружної прокуратури; 15) перший заступник керівника окружної прокуратури; 16) заступник керівника окружної прокуратури; 17) керівник підрозділу окружної прокуратури; 18) заступник керівника підрозділу окружної прокуратури; 19) прокурор окружної прокуратури (у тому числі прокурор стажист окружної прокуратури).

Прокурори в Україні мають єдиний статус незалежно від місця прокуратури в системі прокуратури України чи адміністративної посади, яку прокурор обіймає у прокуратурі (ч. 2 ст. 15 «Про прокуратуру»), і зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила (п. 18 ч. 1 ст. 7, ст. 9, ст. 25, п. 1 ч. 2 ст. 36 КПК). При цьому досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР (ч. 2 ст. 214 КПК).

Як убачається з матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_8 із заявою від 06.07.2022 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. 364, 365, 371, 376 КК, звернувся до Офісу Генерального прокурора (а. к. п. 26), хоча відповідь на неї ОСОБА_8 отримав вже від прокурора відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих ТУ ДБР Сумської обласної прокуратури, який і повідомив йому про відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР.

10.08.2022 ОСОБА_8 звернувся із скаргою щодо невнесення відомостей до ЄРДР до Зарічного районного суду м. Суми, слідчий суддя якого, здійснивши її розгляд, відмовив своєю ухвалою в задоволенні цієї скарги.

Разом з тим, здійснивши аналіз наведеного вище кримінального процесуального законодавства України, колегія суддів приходить до переконання про його істотне порушення слідчим суддею суду першої інстанції, оскільки останній повинен був повернути скаргу ОСОБА_8 без її розгляду і відкриття провадження, так як ця скарга на бездіяльність службових осіб прокуратури щодо невнесення відомостей до ЄРДР не підлягає розгляду в цьому суді (п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК).

Зокрема, Генеральний прокурор чи службові особи прокурори Офісу Генерального прокурора, невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання ОСОБА_8 заяви від 06.07.2022 про вчинені кримінальні правопорушення зобов`язані були внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР (ч. 1 ст. 214 КПК), а також протягом п`яти робочих днів з дня внесення таких відомостей з дотриманням правил підслідності (ст. 216 КПК) передати наявні у нього матеріали до відповідного органу досудового розслідування та доручити проведення досудового розслідування (ч. 7 ст. 214 КПК).

Не здійснивши вказаних вище дій, Генеральний прокурор чи службові особи прокурори Офісу Генерального прокурора відмовили ОСОБА_8 de facto у внесенні відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР після отримання його заяви від 06.07.2022, внаслідок чого скаргу на бездіяльність прокурора, яка полягала у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР, необхідно подавати до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться вказаний вище орган прокуратури.

Необхідно зауважити, що чинне кримінальне процесуальне законодавство України не передбачає можливості передавати заяви про вчинені кримінальні правопорушення від одного органу прокуратури до іншого, оскільки прокурори в Україні мають єдиний статус незалежно від Офісу Генерального прокурора чи Сумської обласної прокуратури і окружних прокуратур Сумської області або адміністративної посади, яку прокурор обіймає у цих прокуратурах, і зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення. При цьому колегія суддів ураховує також і той факт, що заява ОСОБА_8 про вчинення кримінальних правопорушень стосувалась працівників Сумської обласної прокуратури, чому останнім вона і подавалась саме до Офісу Генерального прокурора.

Судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим; законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом; обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 цього Кодексу; вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення (ст. 370 КПК).

Відповідно п. 3 ч. 1 ст. 409 КПК, підставою для скасування судового рішення судом апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, а згідно ч. 1 ст. 412 цього Кодексу істотними є такі порушення вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення і забезпечити права і законні інтереси учасників провадження.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала слідчим суддею постановлена з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, тому підлягає скасуванню, а апеляційна скарга ОСОБА_8 частковому задоволенню.

Після скасування ухвали слідчого судді суду першої інстанції колегія суддів вважає за необхідне постановити нову ухвалу, якою відмовити ОСОБА_8 в задоволенні його скарги на бездіяльність прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, оскільки ця скарга не підлягає розгляду в Зарічному районному суду м. Суми, і як наслідок відмовити в задоволенні його заяви від 06.07.2022 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України,

постановила:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Зарічного районного суду м. Суми від 22.08.2022 щодо відмови у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність службових осіб Сумської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР скасувати у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та постановити нову ухвалу, якою відмовити ОСОБА_11 в задоволенні його скарги щодо невнесення відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4