У Х В А Л А

13 червня 2023 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту у кримінальному провадженні № 0000798 від 01.04 2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в :

До слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання слідчого СВ Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання слідчий послався на те, що слідчим відділом Бориспільського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000798 від 01.04 2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

За твердженням слідчого, у ході досудового розслідування встановлені такі обставини.

28.03.2023, приблизно 22 годині 40 хвилин, ОСОБА_4 , перебував на вулиці поблизу будинку за адресою: Київська обл., Бориспільський р-н, с. Рогозів, вул. Котляревського, 1, де зустрів раніше знайомого ОСОБА_7 з яким почав спілкуватися. В ході бесіди між останніми виник словесний конфлікт, який переріс в бійку, під час якої у ОСОБА_7 випав з кишені мобільний телефон марки Samsung Galaxy J 2, модель SM-J 250 F/DS чорного кольору. Після чого ОСОБА_7 втік з місця конфлікту, не помітивши, що у нього випав його мобільний телефон. У цей час у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, а саме мобільного телефону марки Samsung Galaxy J 2, модель SM-J 250 F/DS чорного кольору, ІМЕІ НОМЕР_1 , ІМЕІ 2- НОМЕР_2 , належного ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 , діючи повторно, в умовах воєнного стану, умисно, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, усвідомлюючи, що його дії носять незаконний та протиправний характер, підняв з землі вищевказаний мобільний телефон, який належить ОСОБА_7 та поклав його до своєї кишені. Після цього, ОСОБА_4 залишив місце вчинення злочину з викраденим мобільним телефоном, розпорядившись ним в подальшому на власний розсуд, чим заподіяв ОСОБА_7 матеріальну шкоду на суму 1491 гривня 67 копійок.

Ґрунтуючись на цих обставинах, слідчий зазначає про наявність у діях підозрюваного складу злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту слідчий у клопотанні зазначає про наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки розуміє, що за вчинення інкримінованого йому тяжкого злочину загрожує реальне покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років. ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків та потерпілого. Неможливість запобігання зазначеним вище ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів обґрунтовує тяжкістю інкримінованого злочину, що обумовлює можливість застосування домашнього арешту. Зазначає, що враховуючи встановлені обставини кримінального правопорушення та поведінку підозрюваного після цього, застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та не гарантує можливості запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав доводи клопотання та просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту, вказав на наявність ризиків кримінального провадження. Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні не заперечували щодо обрання домашнього арешту.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Встановлено, що 05.06.2023 ОСОБА_4 повідо млено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК України запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Санкція ч. 4 ст. 185 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, а тому, виходячи із кваліфікації кримінальних правопорушень застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту є законодавчо передбаченим.

Вимоги статті 194 КПК України зобов`язують слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути враховані при обранні запобіжного заходу. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості підозри.

Згідно із ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, тому враховуючи ст. 8, 9 КПК України слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. Тривала практика ЄСПЛ сформувала позицію, що обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Описана в клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Для визначення причетності ОСОБА_4 до подій вказаного кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено докази, надані сторонами, зокрема протокол про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення; протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 , протокол пред`явлення особи для впізнання по фотознімкам із потерпілим ОСОБА_7 , протокол допиту свідка ОСОБА_8 , протокол допиту свідка ОСОБА_9 , протокол допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 05.06.2023, повідомленням про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення.

Щодо ризиків кримінального провадження.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Згідно матеріалів клопотання, ОСОБА_4 притягувався до кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 186 КК України до покарання у вигляді громадських робіт, не одружений, не має на утриманні неповнолітніх дітей. З урахуванням пояснень підозрюваного, а також долучених до клопотання матеріалів, суд погоджується із доводами прокурора про існування ризику спроб переховування підозрюваного від органу досудового розслідування, суду та можливого незаконного впливу на свідків та потерпілого, хоча останній є мінімальний. Отже, слідчий суддя вважає, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, а тому на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо застосування менш суворого запобіжного заходу.

Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування (у тому числі щодо належного виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків) і руху кримінального провадження. Відсутність у підозрюваного чи близьких йому осіб грошових коштів унеможливлюють застосування запобіжного заходу у виді застави. Про обрання відносно підозрюваного особистої поруки не надходило жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру. Застосування до підозрюваного особистого зобов`язання не забезпечить належної поведінки підозрюваного і не зменшить наявність ризиків та не зможе перешкодити їх реалізації. Отже, слідчий суддя погоджується із доводами прокурора про недостатність застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

Таким чином, слідчий суддя дійшов до висновку про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу саме у виді домашнього арешту, заборонивши йому залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 з 22.00 год. до 05.00 год. наступного дня, а також зобов`язавши його виконувати покладені на нього судом обов`язки, передбачені статтею 194 КПК України: не відлучатися за межі Бориспільського району Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну, за винятком паспорта громадянина України; утриматись від спілкування із свідками та потерпілим у цьому кримінальному провадженні.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 193, 181 КПК України,

п о с т а н о в и в :

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши йому залишати житло за адресою АДРЕСА_1 з 22.00 год. до 05.00 год. наступного дня.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, а також виконувати такі обов`язки:

не відлучатися за межі Бориспільського району Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну, за винятком паспорта громадянина України; утриматись від спілкування із свідками та потерпілим у цьому кримінальному провадженні.

Ухвала діє до 05.08.2023 року.

Ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1