Справа № 357/3650/23
У Х В А Л А

06.06.2023 м. Біла Церква

Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Біла Церква заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 від розгляду скарги ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_5 від 31.03.2023 про відмову в задоволенні клопотання про визнання його потерпілим у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000314 від 14.11.2022,-

У С Т А Н О В И В:

05.06.2023 згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, у провадження судді ОСОБА_1 надійшла заява ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 від розгляду скарги ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_5 від 31.03.2023 про відмову в задоволенні клопотання про визнання його потерпілим у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000314 від 14.11.2022.

В обгрунтування клопотання ОСОБА_3 посилається на те, що 12.05.2023 суддя ОСОБА_4 розглядала скаргу на неправомірні дії слідчого ОСОБА_5 від 31.03.2023 про відмову в задоволенні клопотання про визнання його потерпілим. Із постановою слідчого від 31.03.2023 його не ознайомили, а про її існування він дізнався 12.05.2023. Також йому стало відомо що суддя ОСОБА_4 14.04.2023 відмовила у задоволенні клопотання слідчого ОСОБА_5 про вилучення документів, які необхідні для матеріалів кримінального провадження.

Особа, якій заявлено відвід слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 про дату, час та місце розгляду заяви повідомлялася належним чином, проте в судове засідання не з`явилася.

Заявник ОСОБА_3 в судовому засіданні заяву про відвід підтримав та просив її задовольнити за викладених у ній обставин та підстав. Додатково пояснив, що правовою підставою для відводу є п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України наявність інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді. Іншими обставинами, які викликають сумнів у неупередженості слідчої судді ОСОБА_4 є те, що вона нічого не пояснила по справі, зокрема те, на якій підставі забрали землю. На його думку суддя ОСОБА_4 взагалі не хоче займатися цією справою, крім того, вважає неприпустимим для судді її вислів його адресу «Здесь вам не колхоз». За вказаної обставини вважає її зацікавленою особою у розгляді скарги.

Враховуючи вимоги частини третьої статті 81 КПК України при розгляді заяви про відвід участь осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, не є обов`язковою, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи за відсутності осіб, які не з`явилися.

Заслухавши заявника, дослідивши та проаналізувавши заяву про відвід, матеріали судової справи 357/3650/23, 1-кс/357/1193/23 на 11 арк., суд приходить наступного висновку.

Згідно ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Згідно ст.80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтею 75 КПК України, слідчому судді може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадження. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини безсторонність (неупередженість) суду в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має визначатися згідно з (i) суб`єктивним критерієм, враховуючи особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (i) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом установлення того, чи забезпечував сам суд та серед інших аспектів його склад достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria), «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland)). У кожній

окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що

розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про

небезсторонність суду.

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (п. 50 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року за заявою № 33949/02).

Стосовно об`єктивного критерію слід визначити, окремо від поведінки самої судді, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (п. 52 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року за заявою № 33949/02).

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться". Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві.

Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Судом встановлено, що в провадженні слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 перебуває скарга ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_5 про відмову у задоволенні клопотання про визнання його потерпілим у кримінальному провадженні № 0000314 від 14.11.2022.

Заявник ОСОБА_3 , не погоджуючись із процесуальною поведінкою та процесуальним рішенням слідчої судді ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000314 від 14.11.2022, заявив їй відвід.

Проте суд зазначає, що прийняте рішення слідчим суддею у кримінальному провадженні щодо того чи іншого процесуального питання згідно норм процесуального закону не може бути підставою для відводу судді.

Відповідно до висновків ЄСПЛ щонайменші сумніви щодо упередженості судді є підставою для виходу судді з процесу. Так у рішенні 15.10.2009 року у справі «Мікаллеф проти Мальти», ЄСПЛ вказав, що будь-який суддя щодо якого наявна достатня підстава побоювання відсутності неупередженості повинен усунутись (заява № 17056/06, § 98). У рішенні від 15.07.2005 року у справі «Межнаріч проти Хорватії» ЄСПЛ звернув увагу на те, що слід визначити, чи існують, окрім поведінки судді, факти, які можна встановити, які можуть викликати сумніви щодо його неупередженості. Це означає, що, вирішуючи питання про те, чи є в тій або іншій справі достатня підстава побоюватися, що конкретному судді бракує неупередженості, позиція відповідної особи є важливою, але не є визначальною (заява № 71615/01, § 31).

В заяві ж ОСОБА_3 не вказано чітких, достатніх і переконливих підстав для відводу слідчого судді.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Положення Конвенції щодо права особи на справедливий суд знайшли відображення у ст.21 КПК України, згідно з якою кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Матеріали справи не містять обставин відповідно до яких слідча суддя ОСОБА_4 згідно ст.75 КПК України не може приймати участь у цьому кримінальному провадженні.

Незгода підозрюваного ОСОБА_3 з діями та рішеннями слідчого судді ОСОБА_4 під час розгляду скарги на постанову слідчого про відмову у задоволенні клопотання про визнання його потерпілим не є тією обставиною, яка виключає участь слідчого судді в кримінальному провадженні, а відповідність дій слідчого судді вимогам закону може бути перевірена та дана оцінка під час подальшого розгляду справи в апеляційній, а також касаційній інстанціях.

Суд також звертає увагу на те, що суд, який розглядає заяву про відвід судді, не є органом, уповноваженим на оцінювання процесуальних дій слідчого судді ОСОБА_4 та на надання відповідей щодо певних процесуальних питань, на чому наполягає заявник, а діє виключно в межах ст.ст. 75-81 КПК України.

Згідно з роз`ясненнями Постанови Пленуму Верховного Суду України N 8 від 13 червня 2007 року "Про незалежність судової влади", процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом (п. 10). Відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Таких обставин, які б перешкоджали брати участь слідчої судді ОСОБА_4 у розгляді скарги на постанову слідчого СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області від 31.03.2023 про відмову у задоволенні клопотання про визнання його потерпілим у кримінальному провадженні № 0000314 від 14.11.2022 не встановлено, а наведені в заяві про відвід доводи є необґрунтованими та такими, які фактично свідчать про незгоду з процесуальними рішеннями прийнятими слідчим суддею ОСОБА_4 .

Оскільки судом не встановлено і заявником не доведено наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості слідчим суддею ОСОБА_4 що не відповідає вимогам вмотивованості згідно вимог ч.5 ст.80 КПК України, заява про відвід слідчого судді задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.21, 30, 31, 35, 75, 80-81, 336, 369-372 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 від розгляду скарги ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_5 від 31.03.2023 про відмову в задоволенні клопотання про визнання його потерпілим у кримінальному провадженні № 0000314 від 14.11.2022 (справа № 357/3650/23, провадження № 1-кс/357/1193/23) - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошено 07.06.2023 о 12:30 год.

Суддя ОСОБА_6