Справа № 953/8745/23
Провадження № 1-кс/953/7310/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2023 року м. Харків

Слідчий суддя Київського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання прокурора Київської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001206 від 13 серпня 2021 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 КК України, про арешт майна

в с т а н о в и в:

20 вересня 2023 року прокурор Київської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001206 від 13 серпня 2021 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 КК України, про арешт майна, в якому просить накласти арешт на об`єкт нерухомого майна, а саме: на квартиру 4-кімнатну за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, яка належать на праві власності ОСОБА_4 , шляхом заборони будь-яким особам її відчуження, в тому числі звернення стягнення на неї та розпорядження в будь-який спосіб, в тому числі передання в оренду, в іпотеку, внесення до статутного капіталу тощо, заборони переоформлення особових (абонентський) рахунків, переукладання відповідних договорів на надання комунальних послуг з ОСОБА_4 підприємствам, організаціям, установам, проводити реєстрацію та перереєстрацію.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив наступне.

Слідчим відділом ХРУП №1 ГУ НП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001206 від 13.08.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

13.08.2021 до ХРУП №1 ГУ НП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_4 про те, що в лютому 2021 року невстановлені особи шахрайським шляхом заволоділи її майном, а саме чотирикімнатною квартирою АДРЕСА_2 .

Допитана у якості потерпілого ОСОБА_4 пояснила, що відповідно до Договору купівлі продажу нерухомого майна від 04.07.2008 року, їй на праві власності належала квартира АДРЕСА_3 .

Зазначена квартира буда придбана за кредитні кошти в іноземній валюті, що підтверджується умовами Кредитного договору № ML-707/123/2008 від 04.07.2008 року, що був укладений між ОСОБА_4 та ЗАТ «ОТП Банк».

З метою забезпечення виконання умов вказаного кредитного договору між сторонами також було укладено договір іпотеки від 04.07.2008 року.

Так, відповідно до умов Договору іпотеки № PML-707/123/2008 від 04.07.2008 року, посвідченого приватним нотаріусом ОСОБА_5 , позивачем в іпотеку ЗАТ «ОТП Банк» було передано наступне майно: чотирикімнатана квартира АДРЕСА_2 .

Потерпіла вказує, що ТОВ «Фінансова компанія «Брайт-К» було порушено вимоги договору та норми чинного законодавства щодо процедури звернення стягнення на предмет іпотеки у позасудовому порядку шляхом набуття права власності, а отже вбачаються ознаки заволодіння її квартирою шахрайським шляхом.

Як стало відомо потерпілій з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 18.03.2021 року, що 15.02.2021 року приватним нотаріусом ОСОБА_6 на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 56709119 від 19.02.2021 було здійснено державну реєстрацію права власності за ТОВ "ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ "БРАЙТ-К" на наступне майно: чотирикімнатна квартира АДРЕСА_2 , про що у Державному реєстрі прав на нерухоме майно здійснено запис № 40636946.

В подальшому, посадовими особами ТОВ "ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ "БРАЙТ-К" було вчинено дії щодо зняття з реєстрації зареєстрованих у моїй квартирі та доньок - ОСОБА_7 та ОСОБА_7 .

Так, відповідно до відомостей, що містились в Довідці про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб від 02.08.2018 року, у квартирі АДРЕСА_3 були зареєстровані: ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та ОСОБА_7 .

19.03.2021 року потерпіла отримала Довідку про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб, згідно з якою у квартирі АДРЕСА_3 відсутні відомості про зареєстрованих осіб.

Також потерпіла вказує, що вона не отримувала жодного документа від ТОВ "ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ "БРАЙТ-К", та взагалі не знала про те, що вказана компанія є правонаступником ЗАТ «ОТП Банк».

В ході досудового розслідування встановлено, 12.11.2010 року між ТОВ «ОТП Факторинг Україна» та ПАТ «ОТП Банк» укладено договір про відступлення права вимоги за договорами іпотеки/застави, посвідчений приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_8 , який зареєстрований в реєстрі за № 8893.

У зв`язку з укладенням Договору купівлі-продажу кредитного портфелю № б/н від 12.11.2010 року між ТОВ «ОТП Факторинг Україна» та ПАТ «ОТП Банк», останній передав ТОВ «ОТП Факторинг Україна» право вимоги за кредитними договорами, перелік між яких міститься в Додатку № 1 до даного Договору, що забезпечений іпотекою/заставою за Договорами іпотеки/Договорами застави.

У витягу з Додатку № 1 до Договору про відступлення права вимоги від 12.11.2010 року зазначено, що за цим договором ПАТ «ОТП Банк» відступило, зокрема вимоги до ОСОБА_1 за кредитним Договором від 04.07.2008 року № МL-707/123/2008 та Договору іпотеки від 04.07.2008 року № РМL-707/123/2008.

01.09.2020 року між ТОВ «ОТП Факторинг Україна» та ТОВ «Фінансова компанія «Брайт-К» було укладено договір факторингу № 01/09/2020 та договір відступлення прав вимоги за Договором іпотеки № РМL-707/123/2008, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_9 , який зареєстрований за № 1350, стосовно боржника ОСОБА_4 , відповідно до якого в іпотеку передано нерухоме майно: квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, у зв`язку з укладенням зазначеного Договору про відступлення прав вимоги за договорами іпотеки/застави, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_6 прийняла рішення № 40636946 від 15.02.2021 року про реєстрацію за ТОВ «Фінансова компанія «Брайт-К» прав іпотекодержателя за Договором іпотеки від 04.07.2008.

Також, встановлено, що 24 березня 2021 ОСОБА_4 звернулася із позовом до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_6 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Брайт-К» про скасування рішення про державну реєстрацію.

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 28 жовтня 2021 року (справа №953/5325/21) позов задоволено. Скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 56709119 від 19.02.2021 року приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_6 , яким здійснено державну реєстрацію права власності ТОВ «Фінансова компанія «Брайт-К» на чотирикімнатну квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , про що у Державному реєстрі прав на нерухоме майно здійснено запис № 40636946. Зобов`язано приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_6 скасувати запис про реєстрацію права власності за ТОВ «Фінансова компанія «Брайт-К» на чотирикімнатну квартиру АДРЕСА_1 , поновити відомості про об`єкт нерухомого майна, що передували скасованому запису.

Не погодившись із вказаним рішенням, його в апеляційному порядку оскаржило Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Брайт-К», яке просило рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі, посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 18.07.2023 рішення Київського районного суду м. Харкова від 28 жовтня 2021 року (справа №953/5325/21) залишено без змін, а апеляційну скаргу ТОВ «Фінансова компанія «Брат-К» - без задоволення. Вказане судове рішення набрало чинності та є обов`язковим для виконання.

Вказаною ухвалою апеляційного суду констатовано порушення законодавства при звернення ТОВ «Фінансова компанія «Брат-К» стягнення на предмет іпотеки та при перереєстрації за ним права власності нотаріусом.

Таким чином у державного реєстратора були наявні підстави для відмови у проведенні державної реєстрації права власності на передану в іпотеку квартиру за ТОВ «ФК Брайт-К».

Відповідно до постанови слідчого СВ ХРУП №1 ГУНП в Харківській області від 09.10.2021 житлова квартира, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 визнана речовим доказом.

Враховуючи те, що об`єкт житлової нерухомості, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 є безпосереднім об`єктом кримінального правопорушення, а також є речовим доказом у кримінальному провадженні, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, прокуроор просить накласти арешт на вказану квартиру.

Враховуючи той факт, що у посадових осіб ТОВ «ФК «Брайт-К» перебувають документи, на підставі яких було раніше незаконно переоформлено квартиру, існує ризик подальших незаконних дій посадових осіб вказаного товариства щодо повторної перереєстрації права власності на належну ОСОБА_4 квартиру.

Квартира за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101, належать на праві власності ОСОБА_4 .

На підставі викладеного, з метою забезпечення кримінального провадження, збереження речового доказу виникла необхідність у накладенні арешту на зазначене майно з обов`язковою забороною відчуження арештованого майна, оскільки є загроза відчуження вищезазначеного майна, що недопустимо та унеможливить подальше розслідування та прийняття законного рішення по кримінальному провадженню.

Прокурор у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності, відповідно до ч.1 ст.172 КПК України неприбуття прокурора не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно вимог частини 2 вказаної статті, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає за необхідне здійснити розгляд клопотання відповідно до вимог ч. 2 ст. 172 КПК України без участі власника майна з метою забезпечення арешту майна.

Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, доходить висновку про його задоволення з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчим відділом Харківського районного управління поліції ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001206 від 13 серпня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Пунктом 2 частини 1 статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є, зокрема, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, прокурором доведено необхідність арешту зазначеного в клопотанні майна, оскільки відповідно до статей 91 та 98 КПК України можливе його використання як доказу, що має важливе доказове значення в рамках даного кримінального провадження, а також наявність ризиків, передбачених абз. 1 ч.1 ст.170 КПК України.З матеріалів кримінального провадження вбачається, що зазначене у клопотанні майно є предметом кримінального правопорушення, існує можливість його використання, як доказу у кримінальному провадженні. Слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно №346865204 від 18 вересня 223 року, квартира АДРЕСА_3 належить на праві власності ОСОБА_4 .

Враховуючи викладене, з метою запобігання можливості приховування речового доказу, його зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі та відчуження, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання прокурора про накладення арешту на зазначене в клопотанні майно шляхом заборони розпорядження та відчуження, що відповідає вимогам ч.1 ст.170 КПК України. Слідчий суддя вважає такий спосіб арешту майна достатнім для забезпечення завдань кримінального провадження та таким, що охоплює перелічені прокурором у клопотанні дії щодо вчинення правочинів щодо вказаного майна.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 170-175 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання прокурора Київської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001206 від 13 серпня 2021 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на 4-кімнатну квартиру за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101), яка належать на праві власності ОСОБА_4 , шляхом встановлення заборони розпорядження та відчуження.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим, прокурором негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1