справа №176/2092/23
провадження №1-кс/176/373/23
УХВАЛА

Іменем України

25 серпня 2023 р. Слідчий суддя Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , судового розпорядника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Жовті Води в залі суду клопотання слідчого СВ ВП №5 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровської області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене із прокурором Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Жовті Води Дніпропетровської області, громадянина України, із неповною середньою освітою, не працюючого, не одруженого, маючого на утримані 2 малолітніх дітей, не маючого інвалідності, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, останній раз засудженого: вироком Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 05 квітня 2023 року за ч. 4 ст. 185, ч. 2 ст. 190 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 5 років, на підставі ст. 75 КК України, звільненого від відбування покарання з випробуванням на іспитовий строк 2 роки та покладенням обов`язків, передбачених ст. 76 КК України,

в рамках кримінального провадження №0000572, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 серпня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

за участю: прокурора ОСОБА_5 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_6 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_7 ,-

ВСТАНОВИВ:

До Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання слідчого СВ ВП №5 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровської області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене із прокурором Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження №0000572, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 серпня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Дане клопотання мотивоване тим, що 23.08.2023 близько 20 год. 30 хв., більш точного часу в ході досудового слідства встановити не надалось можливим, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння (2.00 проміле) за адресою місця проживання ОСОБА_8 по АДРЕСА_2 , де в результаті сварки з ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, у нього виник раптовий злочинний умисел спрямований на спричинення тяжких тілесних ушкоджень останньому.

В цей же день, тобто 23.08.2023 близько 20 год. 40 хв., більш точного часу в ході досудового слідства встановити не надалось можливим, продовжуючи знаходитись за вище вказаною адресою, реалізуючи свій злочинний умисел спрямований на спричинення тяжких тілесних ушкоджень, ОСОБА_6 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків підійшов до сидячого на підлозі ОСОБА_9 та за допомогою фізичної сили обох рук кулаками почав хаотично наносити останньому не менше 10 ударів в ділянку голови з замахом збоку, після чого правою ногою почав наносити не менше 10 ударів зверху в низ в ділянку голови ОСОБА_9 .

В результаті своїх злочинних дій ОСОБА_6 заподіяв ОСОБА_9 , тілесні ушкодження у вигляді тяжкої закритої черепно-мозкової травми: забою головного мозку тяжкого ступеню, які згідно з п. 2.1, п.2.1.1, 2.1.2 та 2.1.3 «в» «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень» затверджених Наказом МОЗ України №6 від 17.01.1995 року відносяться до категорії ТЯЖКИХ, небезпечних для життя, що підтверджується висновком експерта №73 «Е» «Кам`янського районного відділення» КЗ «Дніпропетровського обласного бюро СМЕ ДОР» від 24.08.2023.

Таким чином ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, а саме: умисне тяжке тілесне ушкодження, небезпечне для житія в момент заподіяння.

Відомості за даним фактом внесені 24.08.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000572 за ч. 1 ст. 121 КК України.

24.08.2023 ОСОБА_6 , обґрунтовано затримано на підставі ст.ст. 207, 208 КПК України. 24.08.2023 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який народився в м. Жовті Води, Дніпропетровської області, громадянину України, українцю, маючому середню освіту, не працюючому, проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, в останнє: 08.05.2023 року Жовтоводським міським судом за ч. 4 ст. 185, ч. 2 ст. 190 КК України, вид покарання - позбавлення волі на термін 5 років на підставі ст.ст. 75, 76 КК України від відбування покарання звільнений з іспитовим строком на 2 роки було повідомлено про підозру вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Обставини вчинення ОСОБА_6 , кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування доказами:

- протоколом огляду місця події від 24.08.2023;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , від 24.08.2023;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , від 24.08.2023;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , від 24.08.2023;

- висновком судово-медичної експертизи № 73 «Е» від 24.08.2023;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_8 , від 24.08.2023;

- протоколом огляду предмета від 24.08.2023;

- протоколом огляду від 24.08.2023;

- протоколом слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_8 від 24.08.2023.

Про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить те, що підозрюваний ОСОБА_6 , підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення - злочину проти житія та здоров`я особи за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 8 років. Підозрюваний ОСОБА_6 , усвідомлює невідворотність покарання за вчинене кримінального правопорушення, та з метою уникнення відповідальності може переховуватись від слідства, прокуратури та суду, з метою уникнення покарання.

Про наявність ризику передбаченого у п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить те, що знаходячись на свободі підозрюваний ОСОБА_6 , може впливати на свідків у даному кримінальному проваджені, оскільки показання вказаних осіб будуть враховані судом лише після безпосереднього допиту у суді, що на даному етапі досудового розслідування проводитися не буде.

Про наявність ризику передбаченого у п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить те, що знаходячись на свободі підозрюваний ОСОБА_6 , який не має сталих соціальних зав`язків, не одружений, офіційно не працевлаштований* на утриманні неповнолітніх та малолітніх дітей не має, неодноразово вчиняв корисливі злочини у зв`язку з чим може вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді гримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_6 , покладених на нього процесуальних обов`язків.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні підтримали клопотання за обставин викладених в ньому та просили застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник - адвокат ОСОБА_7 , заперечуючи проти задоволення клопотання слідчого, просили застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.

Так, згідно п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України застосування запобіжного заходу є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.

Частиною 1 статті 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно вимог ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

В силу статті 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим та застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Статтею 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Оскільки поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини.

Так, за загальною практикою Європейського суду з прав людини, що склалась з рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom) від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Анологічна позиція Європейського суду з прав людини викладена у рішенні по справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року. Одночасно, у даному рішенні наголошується на тому, що підозра буде вважатися обґрунтованою лише у випадку, коли вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням. Це означає, що у слідчого мають бути докази, які вказують на причетність особи до вчинення кримінального правопорушення (показання свідків, потерпілих, речові докази, протоколи слідчих дій тощо).

Із всього вище викладеного слідує, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною.

В судовому засіданні встановлено, що 24 серпня 2023 року у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому кримінальному правопорушенні підтверджується наступними доказами:

- протоколом огляду місця події від 24.08.2023;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , від 24.08.2023;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , від 24.08.2023;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , від 24.08.2023;

- висновком судово-медичної експертизи № 73 «Е» від 24.08.2023;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_8 , від 24.08.2023;

- протоколом огляду предмета від 24.08.2023;

- протоколом огляду від 24.08.2023;

- протоколом слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_8 від 24.08.2023.

Таким чином, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій, виходячи лише з фактичних даних, що містяться в матеріалах клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо можливої причетності ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Другою складовою підставою застосування запобіжних заходів, зокрема, тримання під вартою, є наявність ризиків, що дозволяють обґрунтовано вважати, що особа може перешкоджати здійсненню кримінального провадження або вчинити інше кримінальне правопорушення та ін.

Виходячи із аналізу правових позицій ЄСПЛ, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, суд у кожному випадку повинен принципово та критично ставитися до доводів прокурора, якими він обґрунтовує необхідність застосування саме цього запобіжного заходу, об`єктивно оцінюючи їх переконливість. При цьому для застосування тримання під вартою як запобіжного заходу прокурор повинен довести, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК.

Враховуючи те, що ОСОБА_6 є неодноразово судимим за вчинення корисливих злочинів з метою наживи, на даний час офіційно не працевлаштований, не має постійного джерела доходу для існування, не одружений, не має неповнолітніх (малолітніх) дітей на утриманні, не має сталих соціальних зв`язків, слідчий суддя погоджується з наявністю ризиків його переховуватися від органів досудового розслідування або суду та вчинення ним нових кримінальних правопорушень.

У той же час, доводи слідчого щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, є необґрунтованими, безпідставними та здебільшого абстрактними. Будь-яких підтверджуючих доказів того, що будь-коли раніше намагався або буде намагатися незаконно впливати на свідка або потерпілого органом досудового розслідування не надано.

Таким чином, слідча суддя приходить до висновку, що слідчим та прокурором загалом доведено наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КК України.

Менш суворі запобіжні заходи, такі як особисте зобов`язання, особиста порука, домашній арешт, на даний час не здатні забезпечити виконання процесуальних обов`язків з боку підозрюваного ОСОБА_6 .

За викладених обставин, вважаю за необхідне задовольнити клопотання слідчого, застосувавши до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 22 жовтня 2023 року включно.

Одночасно, враховуючи вимоги ч. 5 ст. 182 та ч.ч. 3, 4 ст. 183 КПК України, вважаю за необхідне визначити ОСОБА_6 заставу в розмірі тридцяти прожиткових мінімуми для працездатних осіб.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 173, 176-178, 182, 183, 193, 196 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП №5 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровської області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене із прокурором Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження №0000572, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 серпня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Жовті Води Дніпропетровської області, громадянина України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 22 жовтня 2023 року включно.

Встановити ОСОБА_6 розмір застави тридцять прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 80520 (вісімдесят тисяч п`ятсот двадцять) гривень.

Сума застави має бути внесена за наступними реквізитами: код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26239738, банк отримувача ДКСУ, м.Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0017442.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

Підозрюваний (обвинувачений) або заставодавець (фізична або юридична особа) мають право у будь-який момент внести заставу на депозитний рахунок у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави ОСОБА_6 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення зазначеного розміру застави покласти на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язки:

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками у даному кримінальному провадженні;

-не відвідувати будь-які розважальні заклади.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним, який перебуває під вартою, з моменту вручення йому копії ухвали.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя Жовтоводського міського суду

Дніпропетровської області ОСОБА_1