Провадження №: 1-кп/755/27/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"04" травня 2023 р. м.Київ

Дніпровський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в режимі дистанційного судового провадження, в залі Дніпровського районного суду м.Києва, клопотання прокурора про встановлення стороні захисту строку для заявлення клопотань про доповнення судового розгляду у кримінальному провадженні №0000215 відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за обвинуваченням в скоєнні злочину, передбаченого ч.3 ст.27 ч.2 ст.28 ч.2 ст.121 КК України,-

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

представника потерпілих адвоката ОСОБА_6 ,

захисників адвокатів ОСОБА_7 ,

ОСОБА_8 ,,

обвинувачених ОСОБА_3 ,

ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дніпровського районного суду м.Києва на стадії судового розгляду перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000215 від 12.07.2019 року, відносно ОСОБА_3 та ОСОБА_4 за обвинуваченням в скоєнні злочину, передбаченого ч.3 ст.27 ч.2 ст.28 ч.2 ст.121 КК України (справа №757/31502/20, провадження №1-кп/755/27/23).

У судовому засіданні 03.05.2023 року прокурор заявив клопотання про встановлення стороні захисту строку для заявлення клопотань про доповнення судового розгляду.

У своєму клопотанні прокурор посилається на те, що відповідно до затвердженого судом порядку дослідження доказів на даний час завершено стадію дослідження письмових доказів, речових доказів, допиту свідків, заявлених сторонами кримінального провадження, та допиту експертів.

З 21 березня 2023 року, тобто дня, у який завершився встановлений судом стороні захисту строк для забезпечення явки заявлених нею свідків для допиту, стороною захисту майже кожного засідання подаються до суду клопотання про надання тимчасового доступу до речей і документів, допиту свідків, долучення до матеріалів кримінального провадження документів тощо.

До 03 травня 2023 року подання зазначених клопотань, зокрема й повторно з тих самих питань, продовжується, що, на думку прокурора, невиправдано затягує судовий розгляд кримінального провадження та вирішення справи по суті.

Обвинувальний акт у цьому кримінальному провадженні надійшов до Дніпровського районного суду м.Києва 14 серпня 2020 року та з того часу розглядається по суті.

До судового розгляду кримінальне провадження перебувало на стадії досудового розслідування.

Увесь строк досудового розслідування та судового розгляду сторона захисту наділена правом на подання клопотань про вчинення передбачених законом процесуальних дій.

Разом з тим, на думку прокурора, такі клопотання, так само як і дії, повинні бути виконані в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень, що корелюється зі ст.28 КПК України.

Проведення судового провадження у розумні строки забезпечує суд.

Дотримання розумних строків першочергово є важливим для обвинувачених, оскільки такі особи, особливо ті, що тримаються під вартою, мають право на те, щоб обвинувачення щодо них в найкоротший строк було розглянуте.

Разом з тим, через майже три роки судового провадження до суду надходять клопотання про виклик певних осіб до суду для допиту, а також витребування певних речей чи документів, деякі з яких вже неодноразово були предметом судового розгляду.

При цьому, на думку прокурора, клопотання надходять абсолютно необґрунтовані, такі, що не відповідають вимогам кримінального процесуального законодавства, заявляються повторно, навіть коли аналогічні клопотання задовольнялись раніше, до неналежного адресата тощо.

Прокурор вважає, що надходження таких клопотань майже кожного засідання не дозволяє організувати належний та прогнозований у часі процес судового розгляду кримінального провадження, коли його учасники мають можливість прогнозувати завершення цього етапу та подальший перехід у судові дебати.

Зокрема, на думку прокурора, невизначений строк подання клопотань та доповнень до судового розгляду може призвести та фактично призводить до непрогнозованого у часі продовження судового розгляду кримінального провадження та позбавляє обвинувачених, що тримаються під вартою, можливості на першочергове та швидке прийняття рішення по суті.

Так, 03 травня 2023 року під час судового засідання судом оголошено про надходження до суду п`ятьох клопотань сторони захисту, одне з яких клопотання адвоката ОСОБА_7 від 03 травня 2023 року про надання тимчасового доступу до кримінального провадження № 0000102, яке майже аналогічне клопотанню адвоката ОСОБА_8 від 28 квітня 2023 року про надання тимчасового доступу до кримінального провадження № 0000102, у задоволенні якого було відмовлено, оскільки воно подане повторно зі зловживанням правом на захист та з метою затягування судового розгляду.

Зазначене клопотання адвоката ОСОБА_7 від 03 травня 2023 року вже є п`ятим клопотанням сторони захисту про надання тимчасового доступу до кримінального провадження № 0000102. Одне з раніше поданих клопотань було задоволено судом 27 січня 2022 року та стороні захисту надано тимчасовий доступ, але ухвала навіть не була звернута захисниками до виконання.

Отже, заявлення аналогічного клопотання, але технічно подане іншим захисником, на думку прокурора, є нічим іншим як зловживанням правом на захист з метою затягування судового провадження.

Крім того, 03 травня 2023 року адвокатом ОСОБА_7 у судовому засіданні зазначено, що ним, ймовірно, будуть подаватись й інші клопотання, вирішення яких потребує часу.

Разом з тим, сторона захисту не може зазначити, який час знадобиться для заявлення усіх наявних у них клопотань, що ставить обвинувачених, потерпілих та їх представників, прокурорів, суд та інших учасників у ситуацію невизначеності щодо подальшого судового розгляду кримінального провадження.

Важливим є те, що підстави, які сторона захисту заявляє у своїх клопотаннях були відомі під час досудового розслідування кримінального провадження, його завершення та ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, під час судового провадження, та жодних нових обставин, які б обґрунтовували заявлення таких клопотань саме на цій стадії та у такому порядку, на думку прокурора, не встановлено.

З огляду на викладене, в тому числі вищеперераховані обставини даного провадження, посилаючись на практику ЄСПЛ, з метою належної організації судового провадження та для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку, доступу до правосуддя, виконання завдань кримінального провадження, а також враховуючи те, що попереду ще інші обов`язкові стадії судового розгляду, прокурор вважає за необхідне встановити стороні захисту процесуальний строк для подання до суду клопотань про доповнення судового розгляду.

У судовому засіданні 04.05.2023 року прокурор подане ним клопотання підтримав, просив його задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Представник потерпілих - адвокат ОСОБА_6 подане прокурором клопотання підтримала та зауважила, що, на її думку, ряд клопотань про допит свідків та тимчасові доступи, заявлені стороною захисту, ґрунтуються на бажанні помсти свідкам ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , та не мають доказового значення для даного кримінального провадження.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_8 заперечував проти задоволення клопотання прокурора.

Обвинувачений ОСОБА_3 щодо клопотання прокурора покладався на розсуд суду, при цьому зазначив, що сторона захисту обвинуваченого ОСОБА_3 відмовилась від останніх поданих клопотань та більше доповнень в них немає і вони готові до судових дебатів.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_7 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, оскільки стороною захисту отримано додаткові докази, що стосуються екстрадиції обвинуваченого ОСОБА_4 та переклад яких буде готовий 09.05.2023 року, а тому запропонований у клопотанні прокурора строк до 08.05.2023 року є неприйнятним та, на думку сторони захисту, буде порушувати право на захист обвинуваченого ОСОБА_4 .

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав заперечення свого захисника та просив суд відмовити в задоволенні клопотання прокурора.

Вислухавши думки учасників судового провадження, дослідивши клопотання прокурора та вивчивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000215 відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за обвинуваченням в скоєнні злочину, передбаченого ч.3 ст.27 ч.2 ст.28 ч.2 ст.121 КК України, надійшов до Дніпровського районного суду м.Києва 14.08.2020 року.

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 20.08.2020 року дане кримінальне провадження було призначено до судового розгляду.

В подальшому, у судовому засіданні 28.08.2020 року здійснено процесуальні дії, визначені статтями 344-348 КПК України, заслухано вступні промови учасників провадження.

В судовому засіданні 28.08.2020 року судом визначено обсяг та встановлено порядок дослідження доказів. Зокрема, судом постановлено спочатку досліджувати докази сторони обвинувачення (документів, звуко- та відеозаписи, речові докази, матеріали цивільного позову, допитати потерпілих, допитати свідків сторони обвинувачення, допитати свідків сторони захисту, допитати обвинувачених), а також роз?яснено, що на будь-якій стадії у будь-який момент обсяг та порядок дослідження доказів може бути змінено.

Захисником обвинуваченого ОСОБА_3 - адвокатом ОСОБА_11 до суду було подано клопотання про виклик та допит 101 свідка. Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисники підтримали вказане клопотання та просили про виклик та допит заявлених осіб. Вказане клопотання було задоволено судом, за виключенням лише двох свідків та постановлено допитати 99 свідків сторони захисту.

03.11.2020 року судом розпочато дослідження доказів сторони обвинувачення. Згідно із встановленим порядком, після оголошення певного документа, свої зауваження та доводи щодо нього висловлювали учасники судового провадження.

Протягом певного часу судом досліджувались письмові докази сторони обвинувачення (документи, звуко- та відеозаписи, речові докази), після чого досліджено письмові докази сторони захисту (документи, звуко- та відеозаписи), в подальшому судом було допитано ряд свідків сторони обвинувачення, потерпілого ОСОБА_12 , а також за клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 було здійснено його допит (після зміни порядку дослідження доказів відповідно).

В судовому засіданні 09.08.2022 року судом було ухвалено змінити порядок дослідження доказів та перейти до допиту свідків сторони захисту, при цьому у судовому засіданні 04.10.2022 року прокурор остаточно відмовився від не допитаних свідків сторони обвинувачення та повідомив суд про те, що стороною обвинувачення надано усі докази у даному кримінальному провадженні і суд перейшов до допиту свідків захисту.

При цьому судом вживаються усі передбачені законом заходи з метою дотримання розумних строків розгляду справи, обвинувачені у якій тримаються під вартою, сторонам створюються усі можливі та необхідні умови для реалізації їхніх прав.

Дата та час кожного судового засідання погоджується судом з усіма присутніми учасниками судового провадження, в тому числі із захисниками обвинувачених, з якими судом обговорюються усі процесуальні дії, проведення яких планується.

Гарантії, передбачені пунктом 3 статті 5 Конвенції, частково співпадають з гарантією, передбаченою пунктом 1 статті 6 Конвенції, і дійсно вимагають, щоб відносно особи, яка тримається під вартою, органи державної влади виявляли «особливу ретельність в ході провадження по справі», однак це не має гальмувати зусилля суду щодо відповідального виконання своїх завдань (рішення ЄСПЛ у справі «Херцегфальві проти Австрії», «Садегул Оздемір проти Туреччини»).

Враховуючи те, що позиція сторони захисту щодо необхідності допиту усіх заявлених свідків постійно змінювалась, на що також звернув увагу прокурор та подав до суду клопотання про встановлення строку стороні захисту для забезпечення явки свідків для допиту у судовому засіданні, яке було судом задоволено та постановлено ухвалу від 13.02.2023 року, якою стороні захисту було встановлено остаточний процесуальний строк для забезпечення явки свідків сторони захисту для допиту у судовому засіданні, а саме до 21 березня 2023 року.

При цьому суд констатував, що тривалий час стороною захисту не забезпечувалося надання суду їх доказів в повному обсязі, зокрема були відсутні докази про вжиття стороною захисту будь-яких заходів, спрямованих на забезпечення явки свідків захисту в судове засідання для допиту їх судом.

В судовому засіданні 01.05.2023 року, згідно встановленого порядку дослідження доказів, судом було допитано обвинуваченого ОСОБА_3 .

Таким чином, судом було вичерпано встановлений порядок дослідження доказів та відповідно до ч.1 ст.363 КПК України, після з`ясування обставин, встановлених під час кримінального провадження, та перевірки їх доказами, головуючим у судовому засіданні було поставлено питання до учасників судового провадження, чи бажають вони доповнити судовий розгляд і чим саме.

Сторона обвинувачення та представник потерпілих повідомили суд про те, що ними подані усі докази у даному кримінальному провадженні, жодних клопотань та доповнень судового розгляду у нихнемає, та вони готові перейти до судових дебатів.

Протягом трьох судових засідань (01.05.2023 року, 03.05.2023 року та 04.05.2023 року) судом було надано можливість стороні захисту заявити клопотання про доповнення судового розгляду, після розгляду яких суд зможе закінчити з`ясування обставин та перевірки їх доказами і перейти до судових дебатів.

Стороною захисту було заявлено ряд клопотань про виклик певних осіб до суду для допиту, а також витребування певних речей чи документів, деякі з яких вже неодноразово були предметом судового розгляду, однак були розглянуті судом по суті повторно.

Відповідно до ст.363 КПК України після з`ясування обставин, встановлених під час кримінального провадження, та перевірки їх доказами головуючий у судовому засіданні з`ясовує в учасників судового провадження, чи бажають вони доповнити судовий розгляд і чим саме. У разі заявлення клопотань про доповнення судового розгляду суд розглядає їх, у зв`язку з чим має право ставити запитання сторонам чи іншим учасникам кримінального провадження. За відсутності клопотань або після вирішення клопотань, якщо вони були подані, суд постановляє ухвалу про закінчення з`ясування обставин та перевірки їх доказами і переходить до судових дебатів.

При цьому судові дебати - це обов`язкова частина стадії судового розгляду, в якій виступають його учасники з аналізом доказів, які були досліджені в судовому розгляді, та пропозиціями про вирішення кримінального провадження.

Під час судових дебатів найбільшою мірою проявляється така загальна засада кримінального провадження, як змагальність сторін у доведенні перед судом переконливості їхніх правових позицій, що у свою чергу сприяє всебічному, повному та неупередженому дослідженню всіх обставин кримінального провадження та постановленню законного й обґрунтованого рішення суду.

Разом з тим, стороною захисту у судовому засіданні 04.05.2023 року вчергове зазначено, що ними, ймовірно, ще будуть подаватись клопотання та доповнення, вирішення яких потребує часу, однак зазначити який саме час їм знадобиться для заявлення усіх наявних у них клопотань вони не можуть.

Відповідно до ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Здійснення швидкого судового розгляду у межах визначеного строку давності у разі винуватості особи забезпечує досягнення мети покарання, виконання завдань загальної і спеціальної превенції. З іншої сторони, якщо кримінальне провадження здійснюється стосовно невинуватої особи, тривале розслідування та судовий розгляд піддає її зайвому процесуальному примусу.

Згідно статті 7 КПК України кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ч.1 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Згідно зі ст.26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки, а також без невиправданої затримки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Проведення судового провадження у розумні строки забезпечує суд.

Критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є:

1) складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо;

2) поведінка учасників кримінального провадження;

3) спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.

Для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження. Будь-які строки, що встановлюються судом, не можуть перевищувати меж граничного строку, передбаченого цим Кодексом, та мають бути такими, що дають достатньо часу для вчинення відповідних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень та не перешкоджають реалізації права на захист.

Критерієм оцінювання розумності строку є складність справи, що може бути зумовлена як фактичними обставинами справи, так і різними правовими аспектами, пов`язаними зі справою опосередковано. Складність справи визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачених, підсудних та інкримінованих епізодів злочинної діяльності, характеру фактичних даних, що підлягають встановленню, кількості учасників справи (потерпілих, свідків), обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення судового слідства, забезпечення допомоги перекладача, об`єднання матеріалів справи тощо.

Виходячи із завдань кримінального провадження, визначення критеріїв розумних строків кримінального провадження, останні не можуть виходити за межі строків давності притягнення до кримінальної відповідальності. Відповідно, розумні строки не будуть дотримані, якщо кримінальне провадження не буде завершене до закінчення строків давності притягнення до кримінальної відповідальності.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.21 КПК України вирішення справи у розумні строки також забезпечує засаду доступу до правосуддя.

Вимоги про дотримання розумних строків провадження законодавчо закріплені у ст.28 КПК України та відповідають існуючій практиці ЄСПЛ та нормам Конвенції стосовно дотримання прав людини у цій сфері. Підвищені вимоги до судового розгляду кримінальних справ ґрунтуються на існуючій практиці ЄСПЛ та мають враховуватися судами з огляду на положення ст.17 Закону України від 23 лютого 2006 року №3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини».

Розумність тривалості провадження має оцінюватися у світлі конкретних обставин справи та з урахуванням таких критеріїв, як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів (правова позиція, викладена у п.116 рішенні ЄСПЛ від 12 березня 2009 року у справі «Вергельський проти України»).

Суд вчергове констатує, що тривалий час в даному кримінальному провадженні стороною захисту не забезпечується надання суду їх доказів в повному обсязі.

На думку суду, встановлення процесуальних строків на подання до суду клопотань про доповнення судового розгляду, з огляду на вищевикладені обставини даного провадження, повністю узгоджується із засадою змагальності сторін та не перешкоджає реалізації права на захист, що визначено у статтях 20, 42 КПК України. Зазначене повністю узгоджується з положеннями КПК України та практикою ЄСПЛ.

З огляду на викладене, в тому числі вищеперераховані обставини даного провадження, з метою належної організації судового провадження та для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку, доступу до правосуддя, виконання завдань кримінального провадження, а також враховуючи те, що попереду ще інші обов`язкові стадії судового розгляду, суд вважає за необхідне клопотання прокурора задовольнити та встановити стороні захисту процесуальний строк заявлення клопотань про доповнення судового розгляду.

Керуючи сь ст.ст.2, 7, 21-22, 26, 28, 113, 114 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора - задовольнити.

Встановити стороні захисту у кримінальному провадженні №0000215 відносно ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , процесуальний строк для подання до суду (заявлення), в порядку ст.363 КПК України, клопотань про доповнення судового розгляду, а саме до 09 травня 2023 року.

Повний текст ухвали оголосити учасникам судового провадження у судовому засіданні о 09-10 годині 09 травня 2023 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Дніпровського районного суду

м.Києва ОСОБА_1