печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000545 від 26.06.2023 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в ОВС Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 , за погодженням заступника начальника третього відділу першого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000545 від 26.06.2023 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000545 від 26.06.2023 за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 206-2, ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 209 КК України.

У зв`язку з існуванням ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявністю достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та перебуває за межами України, та який постановою слідчого від 30.05.2023 оголошений у міждержавний та міжнародний розшук, виникла необхідність у застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як обрання ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України.

В судовому засіданні прокурор підтримав внесене клопотання з підстав викладених у ньому, посилаючись на його обґрунтованість.

Захисники в судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання, надавши письмові заперечення, у яких вказали на те, що підозра є необґрунтованою та врученою з процесуальними порушеннями, поряд з цим не доведено того факту, що ОСОБА_7 оголошено у міжнародний розшук, оскільки на думку сторони захисту прокурор не може оголошувати підозрюваного у міжнародний розшук, що позбавляє слідчого суддю права для обрання йому запобіжного заходу у вигляді триманні під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України.

Вивчивши клопотання та дослідивши докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення захисників та прокурора, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000545 від 26.06.2023 за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 206-2, ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 209 КК України.

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 складено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 206-2, ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 209 КК України.

26.05.2023 повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_7 скеровано згідно вимог Кримінального процесуального кодексу України за місцем реєстрації ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_1 та в рамках запиту про надання міжнародної правової допомоги до Республіки Австрія за місцем відомої реєстрації: АДРЕСА_2 .

Крім того, батьку підозрюваного ОСОБА_7 - ОСОБА_8 для передачі ОСОБА_7 вручена повістка про виклик останнього до слідчого Державного бюро розслідувань для участі в проведенні слідчих та процесуальних дій 29.05.2023, на яку останній без поважних причин не з`явився, про причини неявки на виклик слідчого не повідомив.

Відповідно до відомостей з інтегрованої міжвідомчої інформаційно-телекомунікаційної системи щодо контролю осіб, транспортних засобів та вантажів, які перетинають державний кордон України, ОСОБА_7 виїхав за межі України 26.01.2022 та до теперішнього часу не повернувся.

З метою встановлення його місцезнаходження підозрюваного допитаний як свідок батько підозрюваного ОСОБА_7 - ОСОБА_8 . Місцезнаходження підозрюваного ОСОБА_7 свідку не відомо.

Таким чином, проведеними слідчими, процесуальними діями встановлено, що місцезнаходження підозрюваного ОСОБА_7 на даний час невідоме.

За результатами аналізу отриманих матеріалів та інформації, місцезнаходження підозрюваного ОСОБА_7 невідоме та останній не з`являється без поважних причин на виклик слідчого.

Таким чином, будучи належним чином повідомленим про підозру, ОСОБА_7 умисно ухиляється/ переховується від органів досудового розслідування, прокурора та суду.

За таких обставин, повідомлення про підозру вручено у спосіб, передбачений главою 11 КПК України для вручення повідомлень.

Положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Отже, законодавцем передбачено можливість обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за наявності декількох обставин, які одна від одної не залежать.

У зв`язку із тим, що місцезнаходження підозрюваного не відоме через його перебування за межами України та переховування від органів досудового розслідування, 30.05.2023 ОСОБА_7 оголошено у міждержавний та міжнародний розшук.

Таким чином, прокурором в судовому засіданні доведено наявність достатніх підстав вважати, що підозрюваний оголошений у міжнародний розшук, а тому у сторони обвинувачення наявне право на звернення із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України, що спростовує доводи сторони захисту щодо відсутності оголошення міжнародного розшуку підозрюваного, як ключового елемента для обрання підозрюваному запобіжного заходу.

Посилання захисника, що повідомлення про підозру є незаконним, оскільки підозрюваний особисто його не отримав і воно йому безпосередньо не вручалось, слідчим суддею не приймається до уваги, оскільки відповідно до положень ч.1 ст.278, ч.3 ст.111 та ч. 1, 2 ст.135 КПК України, повідомлення про підозру повинно бути вручено особі у день його складання, а у разі неможливості - у спосіб, що передбачений для вручення повідомлень. При цьому, Кримінальний процесуальний кодексу України не передбачає обов`язку і права уповноваженої особи відкласти вручення повідомлення про підозру та чекати настання сприятливих обставин для його вручення особі, яка не може його отримати в день складання у силу певних причин. Прокурор вчинив всі можливі, передбачені законом дії, щоб особа, якій повідомляється про підозру, була обізнана про це.

Поряд з цим, слідчий суддя зобов`язаний встановити відповідність повідомленої ОСОБА_7 підозри критерію «обґрунтована підозра».

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 206-2, ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 209 КК України, підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема:

- заявами ОСОБА_9 про вчинення кримінальних правопорушень;

- протоколами допитів свідка ОСОБА_9 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_12

- протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_14 ;

- заявою ОСОБА_15 до Дарницького управління поліції про викрадення ОСОБА_9 номінального власника ТОВ «Укрбуд девелопмент» ОСОБА_10 ;

- протоколом допиту ОСОБА_15 у кримінальному провадженні № 0000541;

- інформацією з Реєстру довіреностей по ОСОБА_7 , ОСОБА_15 ;

- заявою про вчинення кримінального правопорушення та допитом свідка ОСОБА_16 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_17 ;

- документами щодо протиправного заволодіння часткою 100% та майном ТОВ «Укрбуд девелопмент»;

- документами щодо протиправного заволодіння часткою 100% в ТОВ «Регіональні ресурси» та майном вказаного товаривства;

- протоколом обшуку за місцем проживання ОСОБА_18 ;

- протоколом огляду флеш носія вилученого за місцем проживання ОСОБА_18 ;

- протоколом огляду від 10.03.2023 флеш носія з відеозаписом за участю ОСОБА_7 ;

- іншими матеріалами кримінального провадження у своїй сукупності.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим у клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрюваний ОСОБА_7 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватим передбачає покарання у вигляді позбавлення волі; вказаний ризик обґрунтовується наявністю повідомлення ОСОБА_7 про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, за які може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до дванадцяти років. Ризик незаконно впливати на свідків обґрунтовується тим, що підозрюваний вчинив інкриміновані йому кримінальні правопорушення за попередньою змовою групою осіб, у складі ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 та інших невстановлених досудовим розслідуванням осіб. Оскільки співучасникам ОСОБА_7 вручені повідомлення про підозри та клопотання про обрання запобіжних заходів з доданими до них матеріалами досудового розслідування, якими вони обґрунтовуються, відповідно ОСОБА_7 та інші співучасники отримали можливість знайомитися з матеріалами кримінального провадження, які містять значиму інформацію, у тому числі щодо проведених слідчих та процесуальних дій відносно невстановлених до цього часу осіб - співучасників протиправної діяльності підозрюваного.

З урахуванням вказаної обставини підозрюваний, перебуваючи поза межами установи попереднього ув`язнення, матиме можливість обговорювати з іншими підозрюваними та іншими невстановленими особами, причетними до протиправної діяльності, відомі органу досудового розслідування обставини щодо підготовки та вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень, та усвідомлюючи невідворотність покарання, намагатиметься вплинути на цих осіб.

Крім цього, враховуючи важливість та силу доказового значення висновків експертів у цьому провадженні підозрюваний особисто чи через підпорядкованих йому осіб може вдатися до впливу на цих учасників процесу у цьому ж кримінальному провадженні з метою дискредитації їх висновків.

Враховуючи встановлення факту вчинення кримінальних правопорушень за попередньою змовою з іншими невстановленими особами, місцезнаходження яких на даний час не відомо, перебуваючи поза межами установи попереднього ув`язнення підозрюваний, усвідомлюючи, що відомі йому особи з числа невстановлених на даний час стороною обвинувачення, можуть надати показання щодо його ролі у підготовці та вчиненні кримінальних правопорушень, може здійснити на останніх вплив.

Ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, обґрунтовується тим, що на даний час у кримінальному провадженні перевіряється причетність низки інших осіб, у тому числі іноземних громадян, до підготовки та вчинення вищевказаних кримінальних правопорушень, у тому числі осіб, знайомих з підозрюваним. Враховуючи викладене, існують обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний може узгоджувати свої дії з невстановленими на даний час особами та таким чином намагатися не допустити викриття себе, як співвиконавця розслідуваних кримінальних правопорушень, а також встановлення обставин їх підготовки та вчинення.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

У ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу тримання під вартою, слідчий суддя також враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, та приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні та прокурор в судовому засіданні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний ОСОБА_7 , оголошений у міжнародний розшук, з високим ступенем вірогідності буде продовжувати переховуватися від органів досудового розслідування та суду, фактично вже переховується від слідства, перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином, вчинятиме інше кримінальне правопорушення, а тому для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведені в судовому засіданні вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають оцінці при подальшому проведенні досудового розслідування та дослідженню під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст.ст. 2, 40, 131, 132, 176-178, 183, 184, 193, 194, 575 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Обрати підозрюваному у кримінальному провадженні № 0000545 від 26.06.2023 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У разі затримання особи, відносно якої обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1