Провадження №1-р/127/23/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2023 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області Клапоущак С.Ю., за участю секретаря судового засідання Ратушняк Н.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вінниці заяву представника власника майна - адвоката Балтака Олексія Олеговича про роз`яснення ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 01 червня 2023 року у справі №127/15668/23,-

В С Т А Н О В И В:

Представник власника майна - адвокат Балтак О.О. звернувся до слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області із заявою про роз`яснення ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 01 червня 2023 року у справі №127/15668/23, мотивуючи свої вимоги тим, що вищезазначеною ухвалою слідчого судді відмовлено у задоволенні клопотання представника власника майна про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 18 липня 2022 року у справі №127/14292/22 в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 квітня 2018 року за №000143 на 3/100 частки будинковолодіння, яке розташоване: 24000, Вінницька область, смт. Літин, вул. Б. Хмельницького, 97.

Згідно пункту 2 частини 2 статті 372 КПК України ухвала, що викладається окремим документом, складається з мотивувальної частини із зазначенням встановлених судом обставин із посиланням на докази, а також мотивів неврахування окремих доказів.

У відповідності до частин другої, третьої статті 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особа. Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Таким чином, як вбачається із змісту клопотання про скасування арешту нерухомого майна основним доказом того, що зазначений арешт підлягає скасуванню у судовому порядку зазначалось те, що із відповідним клопотанням про арешт майна до слідчого судді місцевого загального суду звернулась старший слідчий СУ ГУНП у Вінницькій області майор поліції Семенюк О.А., що суперечить вимогам частини другої статті 64-2 КПК України, в якій чітко зазначено, що з даним клопотанням має право звертатися лише прокурор. В свою чергу, як вбачається зі змісту ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 01 червня 2023 року, у даній справі вказане судове рішення взагалі не містить мотивів відхилення доказу наведеного представником власника майна щодо наявного факту звернення до суду із клопотанням про накладення арешту на вказане нерухоме майно особою, яка у відповідності до частини другої статті 64-2 КПК України не наділена таким правом, а саме старшим слідчим СУ ГУНП у Вінницькій області майором поліції Семенюк О.А.

Отже, заявник просить роз`яснити ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 01 червня 2023 року у справі №127/15668/23, в частині мотиву відхилення судом доказу представника власника майна щодо звернення до суду із клопотанням про накладення арешту на вказане нерухоме майно особою, яка у відповідності до частини другої статті 64-2 КПК України не наділена таким правом, а саме слідчим відповідного територіального органу поліції.

В судове засідання заявник адвокат Балтак О.О. не з`явився, про дату, час та місце розгляду заяви про роз"яснення судового рішення повідомлявся належним чином.

Прокурор відділу Вінницької обласної прокуратури Майданюк В.А. та старший слідчий СУ ГУНП у Вінницькій області Семенюк О.А. у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду заяви про роз`яснення судового рішення повідомлялись належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 380 КПК України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви про роз"яснення рішення.

Дослідивши заяву та матеріали справи №127/15668/23, слідчий суддя вважає, що слід роз`яснити ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 01 червня 2023 року у справі №127/15668/23, в частині мотиву відхилення судом доказу представника власника майна щодо звернення до суду із клопотанням про накладення арешту на вказане нерухоме майно особою, яка у відповідності до частини другої статті 64-2 КПК України не наділена таким правом, а саме слідчим відповідного територіального органу поліції.

Так, як стверджує представник власника майна, слідчим суддею під час вирішення питання про арешт майна розглядалося клопотання саме старшого слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області майора поліції Семенюк О.А., яка, відповідно до положень ст. 64-2 КПК України, не мала права звертатися до слідчого судді з клопотанням про арешт майна третьої особи, оскільки такою компетенцією наділений виключно прокурор.

З цього приводу слід зазначити наступне.

Так, згідно з положеннями ч. 1 та ч. 2 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна. Отже, положення статті 64-2 КПК України визначають момент набуття статусу третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, і саме з такими діями прокурора чинний кримінальний процесуальний закон пов`язує виникнення у третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, відповідних прав та обов`язків.

Таким чином, твердження заявника, що основним доказом того, що зазначений вище арешт підлягає скасуванню, оскільки із відповідним клопотанням про арешт майна до слідчого судді місцевого загального суду звернулась старший слідчий СУ ГУНП у Вінницькій області майор поліції Семенюк О.А., що суперечить вимогам частини другої статті 64-2 КПК України, в якій чітко зазначено, що з даним клопотанням має право звертатися лише прокурор, є хибними та трактуються заявником на власний розсуд.

В статті 64-2 КПК України не зазначено, що «з даним клопотанням має право звертатися лише прокурор».

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. Таким чином, процесуальним законом визначено коло осіб, які мають право на звернення з клопотанням про арешт майна, до якого входять зокрема прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Із клопотанням про накладення арешту на приміщення часткою 3/100, що знаходиться за адресою: Вінницька область, Літинський район, смт Літин, вул. Б. Хмельницького, 97, що на праві приватної власності зареєстровано за Хатунцевою Н.О., звернулась старший слідчий СУ ГУНП у Вінницькій області Семенюк О.А., за погодженням з прокурором відділу Вінницької обласної прокуратури Майданюком В.А., що не суперечить нормам чинного процесуального законодавства.

У той же час, відносно аргументу про неналежний суб`єкт звернення із клопотанням про накладення арешту на майно, слід зазначити, що частина 2 у зв`язку з частиною 1 статті 64-2 КПК є нормою дефініцією, яка визначає одного з учасників кримінального провадження. Її завданням не є встановлення диференційованого порядку звернення із клопотанням про арешт майна в порівнянні з приписом частини 1 статті 171 КПК, за яким з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області Семенюк О.А. про арешт майна було погоджено з прокурором відділу Вінницької обласної прокуратури Майданюком В.А., тобто прокурорський нагляд за змістом цього клопотання здійснено.

В ухвалі від 01 червня 2023 року (справа №127/15668/23) на а.с. 17 зворот, абзац третій зазначено: « Згідно з ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач. Тут же, абзац четвертий «Отже, твердження заявника адвоката Балтака О.О., що з даним клопотанням має право звертатися лише прокурор …. є непереконливими.

При цьому слід зазначити, що відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини стаття 6 §1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди надавати підстави для винесення рішень, однак не передбачає детальної відповіді на кожний аргумент, проте з рішення має бути ясно зрозуміло, що головні проблеми, порушені у даній справі, були вивчені. При цьому міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Керуючись ст. ст. 309, 310, 380 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Заяву представника власника майна - адвоката Балтака Олексія Олеговича про роз`яснення ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 01 червня 2023 року у справі №127/15668/23 задоволити.

Роз`яснити ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 01 червня 2023 року у справі №127/15668/23 в частині мотиву відхилення судом доказу представника власника майна щодо звернення до суду із клопотанням про накладення арешту на вказане нерухоме майно особою, яка у відповідності до частини другої статті 64-2 КПК України не наділена таким правом, а саме слідчим відповідного територіального органу поліції.

Роз"яснити, що згідно з положеннями ч. 1 та ч. 2 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна. Отже, положення статті 64-2 КПК України визначають момент набуття статусу третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, і саме з такими діями прокурора чинний кримінальний процесуальний закон пов`язує виникнення у третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, відповідних прав та обов`язків.

Таким чином, твердження заявника, що основним доказом того, що зазначений вище арешт підлягає скасуванню, оскільки із відповідним клопотанням про арешт майна до слідчого судді місцевого загального суду звернулась старший слідчий СУ ГУНП у Вінницькій області майор поліції Семенюк О.А., що суперечить вимогам частини другої статті 64-2 КПК України, в якій чітко зазначено, що з даним клопотанням має право звертатися лише прокурор, є хибними та трактуються заявником на власний розсуд.

В статті 64-2 КПК України не зазначено, що «з даним клопотанням має право звертатися лише прокурор».

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: