Справа № 149/706/23
УХВАЛА

17.08.2023 року м. Хмільник

Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора Вінницької кружної прокуратури ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисників обвинуваченого адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у кримінальному провадженні № 0000489 клопотання прокурора про зміну запобіжного заходу відносно обвинуваченого з ОСОБА_4 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правпорушень передбачених ч. 3 ст. 201-2 КК України, а також клопотання захисників про зміну та скасування запобіжного заходу відносно обвинуваченого,

ВСТАНОВИВ:

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про зміну обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, з визначенням застави у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 80520 гривень, які необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА у Вінницькій області. У разі внесення застави покласти на обвинуваченого обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_4 обгрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 201-2 КК України.

Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду від 28.11.2022 до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання до 25.01.2023, із визначенням розміру застави в сумі 2134500 гривень, на підставі якої ОСОБА_4 затримано о 12:20 годині 28.11.2022 року.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 08.12.2022 розмір застави зменшено до 500000 гривень. В останнє строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 продовжено ухвалою Вінницького апеляційного суду від 26.06.2023 не строк не більше ніж 60 днів без можливості внесення застави.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків передбачених п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які продовжують існувати і на даний час. Застосування більш м`якого запобіжного заходу не буде достатнім для запобігання заявленим ризикам.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 звернувся з клопотанням та просить суд змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, із покладенням обов`язків передбачених ст. 194 КПК України. Мотивує це тим, прокурором не доведено існування ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України і що більш м`який запобіжний захід не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого під час судового розгляду. Обвинувачений має постійне місце проживання, позитивно характеризується, займає активну громадянську позицію у житті суспільства, має сім`ю, що свідчить про міцні соціальні зв`язки.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_6 звернувся з клопотанням та просить скасувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або змінити його на інший найбільш м`який запобіжний захід. Мотивує це тим, що при розгляді питання щодо запобіжного заходу суд зобов`язаний перевірити наявність обґрунтованої доказами підозри чи обґрунтованості висунутого обвинувачення за ч. 3 ст. 201-2 КК України. Зважаючи на наведене, вважає, що за відсутності наявності обґрунтованого обвинувачення відсутні і підстави для застосування до ОСОБА_4 будь-якого запобіжного заходу, а виходячи з цього вважає за необхідне скасувати обраний запобіжний захід чи обрати більш м`який, який вважатиме суд за наявності прямих доказів невинуватості особи. Також прокурором не доведено існування ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України і що більш м`який запобіжний захід не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого під час судового розгляду.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити з підстав наведених у ньому, а у задоволенні клопотань захисників просив відмовити.

Обвинувачений клопотання захисників підтримав та просив обрати більш м`який запобіжний захід. У задоволенні клопотання прокурора просив відмовити.

Захисники обвинуваченого адвокати ОСОБА_5 та ОСОБА_6 щодо клопотання прокурора заперечували та просили у його задоволенні відмовити. Подані ними клопотання підтримали з підстав у них наведених та просили задовольнити.

Заслухавши прокурора, обвинуваченого ОСОБА_4 , його захисників, вивчивши матеріали клопотання прокурора, клопотання захисників з доданими до них документами, суд прийшов до такого.

Відповідно до ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ КПК України.

Відповідно до вимог частини 3 статті 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у виді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Згідно ч. 1 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор не пізніше, ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Як вбачається з прохальної частини клопотання прокурора від 11.08.2023 року, прокурор клопоче перед судом про зміну обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із застосуванням застави у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 80520 гривень.

Разом з тим, зі змісту клопотання прокурора вбачається, що у ньому фактично йдеться та клопочеться не про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого, а про його продовження, проте із дотриманням вимог та застосуванням ч. 3 ст. 183 КПК України тобто одночасним визначенням обвинуваченому застави, яку прокурор вважає достатньою у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Ухвалою Вінницького міського суду від 28.11.2022 року № 127/27460/22 стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто до 25 січня 2023 року, із визначенням розміру застави в сумі 2134500 гривень, на підставі якої ОСОБА_4 затримано о 12:20 годині 28.11.2022 року.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 08.12.2022 розмір застави зменшено до 500000 гривень, в іншій частині ухвалу Вінницького міського суду від 28.11.2022 року залишено без змін.

Ухвалою Вінницького міського суду від 24.01.2023 року стосовно обвинуваченого у даному кримінальному провадженні ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 25 березня 2023 року.

Ухвалою Хмільницького міськрайонного суду від 08.03.2023 року відносно обвинуваченого продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 06.05.2023 року.

В останнє строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 продовжено ухвалою Вінницького апеляційного суду від 26.06.2023 не строк не більше ніж 60 днів без можливості внесення застави.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України при розгляді питання щодо запобіжного заходу відносно обвинуваченого суд зобов`язаний перевірити наявність обґрунтованої доказами підозри чи обґрунтованості висунутого обвинувачення за ч. 3 ст. 201-2 КК України, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

ОСОБА_4 , ОСОБА_7 28.02.2023 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру, а ОСОБА_8 про підозру у вчинені у складі організованої групи кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України.

Як вбачається з обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0000489 від 31.08.2022 року, ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України, тобто у проджажі товарів (предметів) гуманітарної допомоги, з метою отримання прибутку, вчиненому організованою групою у великому розмірі, під час воєнного стану.

Стороною обвинувачення доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 тяжких злочинів за ч. 3 ст. 201-2 КК України та обґрунтованості висунутого обвинувачення за ч. 3 ст. 201-2 КК України, про що свідчить вагомість наявних доказів у матеріалах кримінального провадження, перерахованих також в клопотанні.

Таким чином, ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів за які передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від п`яти до семи років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

Також підставою застосування запобіжних заходів є наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, зокрема: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Відповідно до частині 1 статті 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Прокурором в судовому засіданні доведено існування ризиків, передбачених пунктом 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які полягають у можливості обвинуваченого незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні. Існування інших ризиків, передбачених пунктами 1,2,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, прокурором не доведено.

Разом з тим, суд прийшов до переконання, що прокурором в судовому засіданні не доведено, що встановлені під час розгляду клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Частиною 3 статті 194 КПК України передбачено, що якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті - наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті - недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

В судовому засіданні встановлено, що обвинувачений ОСОБА_4 має постійне місце проживання, де проживає разом з матір`ю, за місцем проживання характеризується позитивно, не судимий, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався. Все це в цілому також свідчить про міцні соціальні зв`язки обвинуваченого.

Враховуючи та оцінюючи в сукупності всі обставини передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України, які встановлені в судовому засідання, зокрема і ті, що стосуються особи обвинуваченого, його вік та спосіб життя, наявність сім`ї, суд прийшов до переконання, що прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не зможе запобігти доведеним під час розгляду ризикам та не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого під час судового розгляду.

Відповідно до статті 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Таким чином, суд прийшов до висновку, що обвинуваченому ОСОБА_4 необхідно змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем реєстрації та проживання на строк 60 днів з покладенням обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання, що дасть можливість запобігти доведеним під час розгляду ризикам та забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого під час судового розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2,7-9, 176-178, 179, 181, 183, 184, 193, 194, 314, 315, 331 КПК України,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання прокурора Вінницької кружної прокуратури ОСОБА_3 про продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із одночасним визначенням обвинуваченому застави у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, відмовити.

Клопотання захисників адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 задовільнити частково.

Змінити обвинуваченому ОСОБА_4 раніше обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на забіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк 60 днів до 15.10.2023 року.

Заборонити обвинуваченому ОСОБА_4 цілодобово залишати житло за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу прокурора, суду.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язки визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема:

- прибувати до прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому обвинувачений проживає, без дозволу прокурора або суду;

- повідомляти прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватись від спілкування із свідками та іншими обвинуваченими у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання свій паспорт для виїзду за кордон серії НОМЕР_1 від 30.06.2017, паспорт громадянина України, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії ухвали в частині обов`язків, покладених судом на підозрюваного 60 днів з дня її ухвалення, тобто до 15.10.2023 року.

Виконання ухвали в частині здачі обвинуваченим на зберігання свого паспорту для виїзду за кордон серії НОМЕР_1 від 30.06.2017, паспорту громадянина України, інших документів, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, покласти на процесуального прокурора у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 202 КПК України звільнити обвинуваченого ОСОБА_4 з під варти та зобов"язати Хмільницький РВП ГУНП у Вінницькій області негайно доставити обвинуваченого до місця проживання, оскільки за умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло цілодобово.

Обов`язок по виконанню запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту покласти на Хмільницький РВП ГУНП України у Вінницькій області.

Відповідно до вимог ст. 181 КПК України зобов`язати Хмільницький РВП ГУНП України у Вінницькій області негайно поставити обвинуваченого ОСОБА_4 на облік, внісши відповідну інформацію до єдиної інформаційної системи МВС України та повідомити про це Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 вимоги ч. 5 ст. 181 КПК України, відповідно до яких працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого групи процесуальних прокурорів у даному кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя Валерій ВЕРГЕЛЕС