Справа № 562/2449/23
У Х В А Л А

10.07.2023 року слідчий суддя Здолбунівського районного суду Рівненської області ОСОБА_1 при вирішенні питання про призначення до розгляду клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту, на транспортний засіб марки ВАЗ 21093, реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Вивчивши клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність його повернення заявнику з огляду на наступне.

Згідно положень ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ст.ст.171-174 КПК України вбачається, що в клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: особа, яка звертається з клопотанням про скасування арешту майна (зокрема, власник чи володілець майна тощо) з зазначенням та наданням відповідних доказів; перелік і вид майна, арешт на який належить скасувати; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; підстави скасування арешту майна.

Однак, ОСОБА_2 до клопотання не додано ухвали слідчого судді про накладення арешту на транспортний засіб марки ВАЗ 21093, реєстраційний номер НОМЕР_1 . Будь-яких інших доказів того, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, заявником не зазначено.

До клопотання додано правовстановлюючі документи на арештоване майно, з яких вбачається, що транспортний засіб марки ВАЗ 21093, реєстраційний номер НОМЕР_1 , відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 на праві власності належить для ОСОБА_3 , жителя АДРЕСА_1 .

Як вбачається з довіреності від 10.04.2010 №209771, якою ОСОБА_3 уповноважив ОСОБА_2 розпоряджатися транспортним засобом марки ВАЗ 21093, реєстраційний номер НОМЕР_1 , строк її дії закінчився 10.04.2015 року. Тобто, слідчий суддя позбавлений можливості встановити, чи являється ОСОБА_2 особою, яка у відповідності до ст.174 КПК України має право звернутись з клопотанням про скасування арешту майна, тому вважає, що клопотання слід повернути особі, яка його подала.

Відповідно до ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Частиною 3 статті 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог закону, повертає його особі, яка звернулася з цим клопотанням.

На підставі наведеного, враховуючи, що клопотання про скасування арешту майна подано без додержання вимог ст.ст.171-174 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст.ст.9, 172, 174 КПК України, слідчий суддя -

у х в а л и в :

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна - повернути заявнику.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права на повторне звернення до суду в порядку, передбаченому КПК України, після усунення обставин, що стали підставою для його повернення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя