УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.06.2023 м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засіданні ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні у приміщенні Солом`янського районного суду міста Києва за адресою м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25 клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001490 від 09.07.2022, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Солом`янського районного суду міста Києва перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001490 від 09.07.2022 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

У судове засідання, призначене на 23.06.2023 р., не прибули свідки сторони обвинувачення, у зв`язку із чим прокурор просив відкласти судовий розгляд на іншу дату.

Від прокурора до суду надійшло клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , мотивоване тим, що дія запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, раніше застосованого до обвинуваченого, закінчується 02.07.2023 р., та до цього часу кримінальне провадження не може бути розглянуто по суті, у зв`язку із чим прокурор просить продовжити застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 строком на 60 днів із визначенням суми застави у розмірі 50 прожиткових мінімумів доходів громадян. Клопотання прокурора обґрунтоване тим, що ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а саме у повторному незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту особливо небезпечної психотропної речовини у великих розмірах, та продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, стосовно того, що обвинувачений може переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Продовження існування ризиків прокурор мотивує тим, що обвинувачений ОСОБА_4 неодноразово раніше судимий: 22.06.2020 вироком Київського районного суду міста Одеси за ч. 1 ст. 186, ч. 2 ст. 185 КК України, 11.11.2021 р. вироком Київського районного суду міста Одеси за ч. 2 ст. 186, ч. 1 ст. 309 КК України, із призначенням покарання у виді 5 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком на 3 роки; за вчиненні інкримінованого обвинуваченому кримінального правопорушення йому може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна, а тому, усвідомлюючи невідворотність покарання, яке може бути йому призначене, обвинувачений може вчиняти дії, спрямовані на переховування від суду чи іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню; обвинувачений не має стійких соціальних зв`язків, без постійного місця проживання, не працевлаштований, неодружений, не має малолітніх чи неповнолітніх дітей на утриманні. У зв`язку із викладеним, прокурор зазначає, що інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належну поведінку обвинуваченого під час судового провадження.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 заперечували проти продовження тримання під вартою обвинуваченого, зазначивши, що обвинувачений не має наміру переховуватись від суду чи іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, зобов`язується прибувати до суду за кожним викликом, працевлаштуватись, у зв`язку із чим просили застосувати відносно обвинуваченого більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або у м. Києва за адресою проживання тітки його бабусі, або у м. Одеса за місцем його реєстрації.

Заслухавши думки учасників кримінального провадження стосовно клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Оскільки, строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 спливає 02.07.2023 р., однак судове слідство по кримінальному провадженню не завершено та не прийнято остаточного рішення, враховуючи те, що не відпали ризики, передбачені п. п. 1, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України (продовжують існувати ризики того, що обвинувачений ОСОБА_4 може переховування від суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення), суд приходить до висновку про доцільність продовження тримання під вартою обвинуваченого на строк 60 днів.

Зазначені висновки суду ґрунтуються на тому, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, за вчинення якого обвинуваченому може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна, а тому, усвідомлюючи невідворотність покарання, яке може бути йому призначено судом у випадку визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, обвинувачений ОСОБА_4 може вживати заходи, спрямовані на переховування від суду та іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») 31315/96 від 25.04.2000, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Згідно із положеннями рішення Конституційного Суду України від 08.07.2003 року за № 14-рп/2003 при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу разом з іншими обставинами враховується тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється, обвинувачується особа.

Існування ризику вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення грунтується на тому, що обвинувачений ОСОБА_4 неодноразово раніше судимий: 22.06.2020 вироком Київського районного суду міста Одеси за ч. 1 ст. 186, ч. 2 ст. 185 КК України, 11.11.2021 р. вироком Київського районного суду міста Одеси за ч. 2 ст. 186, ч. 1 ст. 309 КК України, із призначенням покарання у виді 5 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком на 3 роки, обвинувачений не має стійких соціальних зв`язків, офіційно не працевлаштований, не має стабільного джерела доходу, неодружений, не має на утриманні малолітніх чи неповнолітніх осіб.

При розгляді клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , судом враховано особу обвинуваченого, який раніше судимий, не має стійких соціальних зв`язків та законних джерел для забезпечення своєї економічної свободи, що у своїй сукупності свідчить про неможливість застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно із ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, виходячи з вищевикладеного, із врахуванням положень п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, ч. 3 ст. 331 КПК України, та враховуючи особу обвинуваченого ОСОБА_4 , продовження існування ризиків, визначених п. п. 1, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та зафіксованих у попередній ухвалі суду від 09.03.2023 р., із врахуванням вимог клопотання прокурора, який просив визначити обвинуваченому суду застави, суд приходить до переконання про наявність підстав для продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів із визначення суми застави у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 134 200 грн.

Керуючись ч. 3 ст. 331, ст. ст. 131, 132, 176-178, 182, 183, 194, 196, 197, 376 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів, тобто до 21 серпня 2023 року.

Ухвала суду діє до 21 серпня 2023 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Визначити суму застави у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 134 200 (сто тридцять чотири тисячі двісті) грн., яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: банк отримувача коштів ДКСУ, м. Київ; код банку отримувача (МФО) 820172; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059; рахунок отримувача: UA1012089 та надати документ, що це підтверджує, до Солом`янського районного суду міста Києва.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі суду, протягом строку дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до прокурора та суду за кожним викликом,

- повідомляти прокурора або суд про зміну свого місця проживання, роботи, навчання,

- не відлучатись із міста Києва без дозволу прокурора або суду,

- утриматись від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні,

- здати на зберігання до суду свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, - визначити 60 днів з моменту внесення застави.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та Солом`янський районний суд м. Києва.

З моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якої застосовано запобіжний захід у виді застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Солом`янську окружну прокуратуру міста Києва.

Оголосити перерву в судовому розгляді.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з моменту проголошення ухвали.

Суддя ОСОБА_1