СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/5636/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора - ОСОБА_3 , підозрюваної - ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого СВ Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Святошинської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Київ, громадянки України, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої, у кримінальному провадженні №0002212 від 09.06.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

22 вересня 2023 року до Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Святошинської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0002212 від 09.06.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України.

Клопотання обґрунтовується тим, що у провадженні слідчого відділу Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0002212 від 09.06.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений час, знаходячись у невстановленому досудовим розслідуванням місці, з корисливих спонукань ОСОБА_4 , з метою особистого систематичного збагачення на постійній основі, переслідуючи ціль спрямовану на здійснення сутенерства, вчинила кримінальні правопорушення на території міста Києва при наступних обставинах.

Встановлено, що у невстановлений час, знаходячись у невстановленому досудовим розслідуванням місці, з корисливих спонукань ОСОБА_4 маючи на меті незаконне отримання доходів від здійснення сутенерства, розробила план скоєння злочинів. Із вказаною метою ОСОБА_4 перебуваючи у невстановленому місці, у невстановлений час, створила у месенджері «Telegram», канал із назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » у якому висвітлювала фотознімки та відеозаписи осіб жіночої статті різного віку та пропозиції послуг сексуального характеру.

Так, під час досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, 17.08.2023 року проведено негласні слідчі (розшукові) дії, а саме: контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, за результатами якого ОСОБА_6 (особа щодо якої застосовано заходи безпеки), знаходячись у місті Києві приблизно о 15 годині 45 хвилин за допомогою месенджеру «Telegram», перейшов на акаунт «ІНФОРМАЦІЯ_2», у якому розпочав листування, де під час переписки обрав повію та вказав місце для надання сексуальних послуг, при цьому обговорив вартість за надання сексуальних послуг. В цей же день, близько 17:00 год. ОСОБА_6 за допомогою терміналу самообслуговування здійснив поповнення банківської карти НОМЕР_1 заздалегідь обговореної суми в розмірі 5000 (п`ять тисяч) гривень, власником вказаної карти та фактичним користувачем якої являється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Так, 17.08.2023 року приблизно о 17 год. 30 хв. за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_6 отримав послуги сексуального характеру. Решту, заздалегідь обговореної суми грошових коштів, у розмірі 25000 (двадцять п`ять тисяч) гривень ОСОБА_6 передав повії наручно.

Крім цього, досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений час, знаходячись у невстановленому досудовим розслідуванням місці, з корисливих спонукань ОСОБА_4 , з метою особистого систематичного збагачення на постійній основі, переслідуючи ціль спрямовану на здійснення сутенерства, вчинила кримінальні правопорушення на території міста Києва при наступних обставинах.

Встановлено, що у невстановлений час, знаходячись у невстановленому досудовим розслідуванням місці, з корисливих спонукань ОСОБА_4 маючи на меті незаконне отримання доходів від, здійснення сутенерства, розробила план скоєння злочинів. Із вказаною метою ОСОБА_4 перебуваючи у невстановленому місці, у невстановлений час, створила у месенджері «Telegram», канал із назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » у якому висвітлювала фотознімки та відеозаписи осіб жіночої статті різного віку та пропозиції послуг сексуального характеру.

Так, під час досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, 21.09.2023 проведено негласні слідчі (розшукові) дії, а саме: контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, за результатами якого ОСОБА_6 (особа щодо якої застосовано заходи безпеки), знаходячись у місті Києві приблизно о 15 годині 15 хвилин за допомогою мессенджеру «Telegram», перейшов на канал « ІНФОРМАЦІЯ_2 », у якому розпочав листування, де під час переписки обрав повію та вказав місце для надання сексуальних послуг, при цьому обговорив вартість за надання сексуальних послуг. В цей же день, близько 16:00 год. ОСОБА_6 за допомогою терміналу самообслуговування здійснив поповнення банківської карти НОМЕР_1 заздалегідь обговореної суми в розмірі 5000 (п`ять тисяч) гривень, власником вказаної карти та фактичним користувачем якої являється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Так, в період часу із 23:00 год. 21.09.2023 року, по 04:00 год. 22.09.2023 року за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_6 отримав послуги сексуального характеру. Решту, заздалегідь обговореної суми грошових коштів, у розмірі 52000 (п`ятдесят дві тисячі) гривень ОСОБА_6 передав повії наручно.

У вчиненні зазначеного злочину обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого їй злочину, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом допиту свідка ОСОБА_6 , протоколом огляду від 17.08.2023 року, протоколом про результати контролю за вчиненням злочину, протоколом огляду від 12.09.2023 року, протоколом затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України, іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства на момент обрання запобіжного заходу встановлено наявність ризиків, передбачених у п. 1 та п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме підозрювана ОСОБА_4 може вчинити спроби: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; незаконно впливати свідків у кримінальному провадженні.

Орган досудового розслідування вважає, що інші більш м`які запобіжні заходи, такі як особисте зобов`язання, особиста порука та застава не здатні запобігти ризикам, які передбачені статтею 177 КПК України.

На підставі викладеного, просили слідчого суддю застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, в межах строку досудового розслідування, строком на два місяці та покласти на неї наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, прокурора Святошинської окружної прокуратури та слідчого судді Святошинського районного суду за першою вимогою.

- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована та проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утриматись від спілкування зі свідками у вказаному кримінальному провадженні;

- заборонити підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати місце свого проживання: АДРЕСА_1 , цілодобово та у разі зміни місця проживання негайно повідомити про це слідчого Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, прокурора Святошинської окружної прокуратури міста Києва та слідчого суддю Святошинського районного суду міста Києва;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У судому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити з підстав викладених у клопотанні. Також до матеріалів справи долучив заяву ОСОБА_4 , в якій остання просила клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту розглядати без участі захисника, зазначила, що свої права буде захищати самостійно.

Підозрювана у судовому засіданні просила застосувати до неї запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.

Повно та всебічно дослідивши матеріали поданого клопотання, заслухавши прокурора, думку захисника та підозрюваного, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 зазначеної статті встановлено мету застосування запобіжного заходу, яка полягає у забезпеченні виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Зважаючи на положення ч. 1 ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 6 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Частиною 1 ст. 193 КПК України встановлено, що розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Також ч. 1 ст. 194 КПК України вказується, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У рішенні у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року Європейський суд з прав людини зазначив, що термін «обґрунтована підозра» означає наявність фактів або відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Від сукупності обставин справи залежить, що саме можна вважати обґрунтованою підозрою. При цьому така підозра не може ґрунтуватися лише на тому, що особа вчинила в минулому правопорушення, навіть аналогічне. Таким чином, підозра буде вважатися обґрунтованою лише у випадку, коли вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням. Це означає, що у слідчого мають бути докази, які вказують на причетність особи до вчинення кримінального правопорушення (показання свідків, потерпілих, речові докази, протоколи слідчих дій тощо).

Розглядаючи скаргу у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 року, ЄСПЛ підкреслив також, що при визначенні «ступеня підозри» підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді взяття під варту може бути «більш низький поріг обґрунтованості підозри» при вчиненні особливої категорії злочинів».

Обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами у їх сукупності, зокрема:

- протоколом допиту свідка від 17.08.2023 року;

- протоколом огляду від 17.08.2023 року;

- протоколом огляду від 12.09.2023 року;

- протоколом обшуку від 21.09.2023 року;

- протоколом затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України від 21.09.2023 року;

- іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Таким чином, при дослідженні матеріалів справи, доданих до клопотання, суд встановив наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України.

У поданому клопотанні наведено ряд ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема орган досудового розслідування зазначив, що метою застосування відносно останнього запобіжного заходу є забезпечення виконання ним покладених процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) незаконно впливати свідків у кримінальному провадженні.

Як на підставу наявності даних ризиків було вказано, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України, яке згідно ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів та за вчинення якого, передбачене покарання у виді виключно позбавлення волі на строк від чотирьох до семи років. Тобто тяжкість покарання, яка загрожує підозрюваній у разі визнання судом її винуватою, вже обґрунтовує ризик того, що з метою уникнення покарання вона може вчинити спробу переховування. Крім того, згідно з Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», на всій території України введений воєнний стан від 24 лютого 2022 року, який в подальшому було неодноразово продовжено та який діє по сьогоднішній день. Тобто, ОСОБА_4 користуючись ситуацією в країні, має змогу переховуватися від органів досудового розслідування, зокрема, в місцях постійного проведення бойових дій або місцях непідконтрольних органам державної влади України. Про ризик можливого переховування свідчить й той факт, що підозрювана офіційно не працює, не одружена, на утриманні дітей немає, тобто фактично в останньої відсутні міцні соціальні зв`язки, які б як важелі впливу могли утримати останню від спроби переховування від органу досудового розслідування та суду.

Ризик переховування обвинуваченого від органів досудового розслідування та суду не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового вироку, це слід робити з урахуванням низки інших відповідних фактів, які можуть або підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У цьому контексті має враховуватися, зокрема, особистість обвинуваченого, його моральні переконання, майновий стан і зв`язки з державою, в якій він зазнає судового переслідування, а також міжнародні контакти (рішення у справі «W. проти Швейцарії» (W. v. Switzerland) від 26 січня 1993 року).

Практика Європейського суду з прав людини визначає, що обґрунтування наявності ризиків лише тяжкістю інкримінованого кримінального правопорушення, є неправомірним. Про це зазначено в рішенні ЄСПЛ за скаргою №12369 від 26 червня 1991 року по справі «Лтальє проти Франції», п. 51, за скаргою №5522/04 від 20 січня 2011 року по справі «Прокопенко проти України», за скаргою №38717/04 від 14 жовтня 2010 року по справі «Хайредінов проти України» п. 29, 41 за скаргою №37466/04 від 20 травня 2010 року по справі «Москаленко проти України».

На підставі викладеного, враховуючи наявні матеріали кримінального провадження, суд дійшов висновку, що органом досудового розслідування доведені наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України, та наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України.

У справі «Третьяков проти України» від 29.09.2011 ЄСПЛ констатував порушення ст. 5 КЗПЛ, зокрема, з огляду на те, що судом не було розглянуто можливість застосування до заявника будь-яких альтернативних запобіжних заходів замість тримання під вартою.

У поданому клопотанні та у судовому засіданні прокурором було зазначено, що інші більш м`які запобіжні заходи, такі як особисте зобов`язання, особиста порука та застава не здатні запобігти ризикам, які передбачені статтею 177 КПК України.

Суд вважає, що вказане обґрунтування неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів є занадто загальним та не вказує на конкретні причини відсутності підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Таким чином суд дійшов висновку, що при розгляді клопотання не доведено обставин для застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваної і неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Зважаючи на вищезазначені норми кримінального процесуального законодавства, ретельно дослідивши матеріали поданого клопотання та заслухавши учасників судового засідання, суд доходить до висновку, що за наявних обставин справи до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , має бути застосований запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби в період часу з 21 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. ранку наступного дня.

Таким чином, беручи до уваги обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, передбачені ст. 178 КПК України, керуючись ст.ст. 2, 7, 176-179, 181, 193, 194 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Святошинської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0002212 від 09.06.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України - задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби в період часу з 21 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. ранку наступного дня.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, прокурора Святошинської окружної прокуратури та слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована та проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утриматись від спілкування зі свідками у вказаному кримінальному провадженні;

- заборонити підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати місце свого проживання: АДРЕСА_1 , в період доби з 21 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. ранку наступного дня та у разі зміни місця проживання негайно повідомити про це слідчого Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, прокурора Святошинської окружної прокуратури міста Києва та слідчого суддю Святошинського районного суду міста Києва;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

В іншій частині клопотання - відмовити.

Контроль за виконанням даного запобіжного заходу покласти на органи Національної поліції за місцем проживання підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала слідчого судді діє 60 (шістдесят) днів до 20.11.2023 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді підлягає апеляційному оскарженню протягом п`яти днів з часу проголошення.

Повний текст ухвали буде виготовлено і оголошено в приміщенні суду 22.09.2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1