Справа № 298/935/23
Номер провадження 1-кс/298/153/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2023 року смт. Великий Березний

Слідчий суддя Великоберезнянського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого відділення поліції № 2 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 , на підставі матеріалів кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000177 від 19 травня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

З вищевказаного клопотання вбачається, що 19.05.2023 до чергової частини відділення поліції № 2 Ужгородського РУП ГУПН в Закарпатській області надійшов на реєстрацію рапорт оперуповноваженого вказаного відділення поліції про те. що в ході проведення заходів, направлених на встановлення та документування злочинної діяльності окремих осіб було отримано інформацію, що громадянин ОСОБА_5 займається збутом наркотичних засобів та психотропних речовин на території Ужгородського району.

Відомості про кримінальне правопорушення, внесено слідчим до ЄРДР 19.05.2023 за № 0000177 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

Так, 15.06.2023 в ході проведення санкціонованого обшуку домоволодіння АДРЕСА_1 , де фактично проживає ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було вилучено: електронні міні ваги білого кольору без маркування, металевий предмет для перемолу рослинної речовини із залишками речовини та постановою слідчого вилучені речі - визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000177 від 19.05.2023.

Клопотання слідчого мотивоване тим, що вказані дії виконанні із метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення даного кримінального правопорушення, а тому необхідно накласти арешт з метою забезпечення кримінального провадження, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, а також зважаючи, що вилучені предмети є доказом вчинення даного кримінального правопорушення.

Прокурор ОСОБА_4 , в судове засідання не з`явився, однак подав заяву про розгляд даного клопотання без його участі, в якій також зазначив, що клопотання підтримує та просить таке задовольнити.

Згідно з ч.4 ст.107 КПК України фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Дослідивши надані матеріали, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.3 ст.170 цього Кодексу у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Як вбачається з наданих матеріалів справи, 19.05.2023 до чергової частини відділення поліції № 2 Ужгородського РУП ГУПН в Закарпатській області надійшов на реєстрацію рапорт оперуповноваженого вказаного відділення поліції про те. що в ході проведення заходів, направлених на встановлення та документування злочинної діяльності окремих осіб було отримано інформацію, що громадянин ОСОБА_5 займається збутом наркотичних засобів та психотропних речовин на території Ужгородського району.

Згідно протоколу обшуку місця події від 15.06.2023 року, який проводився домоволодіння АДРЕСА_1 , де фактично проживає ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було вилучено: електронні міні ваги білого кольору без маркування, металевий предмет для перемолу рослинної речовини із залишками речовини.

Постановою старшого слідчого відділення поліції № 2 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , від 16.06.2023 року визнано речовими доказами по даному кримінальному провадження № 00000177, електронні міні ваги білого кольору без маркування, металевий предмет для перемолу рослинної речовини із залишками речовини.

Також із даних матеріалів вбачається, що за вищевказаним фактом 19 травня 2023 року було розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 України, що підтверджується витягом з кримінального провадження № 00000177 від 19 травня 2023 року.

Зі змісту ч.2 ст.173 КПК України вбачається, що при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3,4 частини другої статті 170 цього Кодексу) ; 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Приймаючи до уваги те, що для повного, об`єктивного та всебічного досудового розслідування даного кримінального провадження мають значення вилучені під час огляду місця події вищевказані речі, а тому слідчий суддя вважає, що клопотання про арешт майна слід задовольнити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 40,131,132,170-173,175,309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого відділення поліції № 2 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 , на підставі матеріалів кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000177 від 19 травня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт із забороною на відчуження, користування та розпорядження на вилучене в ході санкціонованого обшуку 15.06.2023 домоволодіння АДРЕСА_1 , майно: електронні міні ваги білого кольору без маркування та металевий предмет для перемолу речовини (дробилка) із залишками такої речовини.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На підставі ч.1 ст.174 КПК України, власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя

Великоберезнянського районного суду ОСОБА_1