Справа № 932/7448/23
Провадження № 1-кс/932/3023/23
У Х В А Л А

Іменем України

31 серпня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в приміщенні суд в м. Дніпрі скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР в порядку п.1 ч.1 ст. 303 КПК України,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська звернулась ОСОБА_3 зі скаргою, в якій просить поновити строк на подання скарги на бездіяльність слідчого Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, визнати бездіяльність посадови осіб Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області незаконною та зобов`язати службових осіб Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення з попередньою кваліфікацією за ч.2 ст. 190 КК України.

В обґрунтування скарги зазначає, що 21.07.2023 року заявниця звернулась до Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області із заявою про вчинення відносно неї кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України та просила внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Того ж дня до чергової частини Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшов рапорт від оперуповноваженого ВКП ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_4 щодо внесення відомостей, що викладені в моїй заяві до ЄРДР, проти начальником СВ ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області полковником поліції ОСОБА_5 не були внесені відомості до ЄРДР чим було порушено норми КПК України. Про факт не внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявниця дізналась 31.07.2023 року тому строк оскарження вказаного рішення не пропущений.

Окрім того, зазначає, що нею 31.07.2023 року було подано заяву до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська щодо бездіяльності слідчого Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Проте 15.08.2023 року мною було отримано копію ухвали слідчого судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 01.08.2023 року за для звернення за належною територіальною підсудністю до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська, так як Дніпровське районне управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області територіально знаходиться у Шевченківському районі м. Дніпра.

В судове засідання ОСОБА_3 не з?явилась, про час та місце розгляду скарги була повідомлена у встановленому законом порядку, подала заяву про розгляд скарги за її відсутності та просила задовольнити.

Дніпровське районне управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області був повідомлений належним чином про дату, час та місце розгляду скарги, в судове засідання представника не направили, жодних заяв не надали.

Відповідно до ч.3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

Дослідивши надані суду сторонами матеріали, слідчий суддя вважає, що скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Суд розглядає скаргу на підставі матеріалів, наданих сторонами.

Статтею 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Нормами ст. ст. 3, 8, 55, 64 Конституції України встановлено засади верховенства права - що надає можливість безпосередньо, на підставі Конституції, негайно оскаржувати будь-які дії чи бездіяльність посадових осіб до суду, без жодних умов і обмежень.

Згідно ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону. Якщо інше не передбачено КПК України, здійснення кримінального провадження не може бути перешкодою для доступу до будь-яких засобів правового захисту, якщо під час кримінального провадження порушуються її права, гарантовані Конституцією України та міжнародними договорами України.

Конституційний Суд України у рішенні від 23 травня 2001 року №6-рп/2001 зазначив, що права на судовий захист належить до основних, невідчужуваних прав і свобод людини і громадянина. У п. 3.2 рішення Конституційного Суду України 30 червня 2009 року у справі №1-17/2009 зазначено, що до повноважень судів загальної юрисдикції відноситься судовий контроль за дотриманням законності в діяльності правоохоронних органів в період проведення дізнання та досудового слідства.

Відповідно до ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - заявником, потерпілим, їх представником.

Згідно ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Здійснення досудового розслідування до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Порядок формування та ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - Реєстр), а також надання відомостей з нього визначає Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, яке затверджене наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 р. (Далі Положення).

Згідно вказаного вище Положення реєстраторами Реєстру, зокрема, є керівники органів досудового розслідування, керівники органів дізнання, слідчі та дізнавачі органів поліції (п. 8 розділу 1).

Внесення відомостей до реєстру здійснюється з дотриманням таких строків (про): заяву, повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення - у термін, визначений ч. 1 ст. 214 КПК України ( п. 1 глави 3 розділу І).

Заява про вчинене кримінальне правопорушення відповідає вимогам ч. 5 ст. 214 КПК України та п. 1.2 розділу ІІ Положення.

Згідно розділу ІІ глави 3 ч. 1 Положення облік кримінальних проваджень здійснюється шляхом внесення відомостей до Реєстру відомостей щодо руху кримінальних проваджень, в тому числі передачу кримінального провадження за підслідністю (ч. 7 ст. 214, ст. 216 КПК) або за місцем проведення досудового розслідування (ст. 218 КПК).

Як вбачається з матеріалів скарги, 21.07.2023 року ОСОБА_3 звернулась до Чергової частини Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області із заявою про вчинення відносно неї кримінального правопорушення.

Дана заява була зареєстрована в ЄО за № 23510 від 21.07.2023 року.

31.07.2023 року ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська зі скаргою на бездіяльність службових осіб Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомосте до ЄРДР про кримінальне правопорушення.

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 01.08.2023 року вищевказану скаргу повернуто заявниці.

Станом на дату звернення заявниці зі скаргою до суду жодної інформації стосовно внесення чи невнесення відомостей до ЄРДР про вчинене кримінальне правопорушення ані заявниці ані суду не надано.

З п.1.1 Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування» необхідність існування судового порядку оскарження аналізованого виду бездіяльності ґрунтується на закріпленні у ст. 214 КПК обов`язку слідчого, прокурора невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування. Таким чином, на відміну від процесуального порядку реагування на заяви та повідомлення про злочин, який було встановлено в КПК 1960 року, згаданий обов`язок слідчого або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Наведене підтверджується імперативними положеннями ч. 4 ст. 214 КПК, згідно з якою відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Згідно ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 цього кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

При оскарженні бездіяльності обчислення строку оскарження починається із дня, що наступає після останнього дня, який відведено Кримінальним процесуальним кодексом для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії.

Положенням ст. 116 КПК України встановлено, що процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Ухвала слідчого судді, суду про поновлення чи відмову в поновленні процесуального строку може бути оскаржена в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Процесуальний строк може бути поновлений лише за умови його пропуску з поважних причин. Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд слідчого судді, суду. Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом, прокурором, слідчим суддею, судом проміжку часу.

У розумінні норми ст. 117 КПК України поважними причинами пропуску строку можуть бути визнані тяжка хвороба, відрядження, стихійне лихо, незаконне позбавлення свободи та інші обставини, через які особа не мала реальної змоги вчасно подати скаргу чи інший документ.

Враховуючи той факт, що заявниця заінтересована у розгляді заяви, докладає в повній мірі зусиль для повного, справедливого та неупередженого розгляду своєї заяви про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку про можливість поновити ОСОБА_3 строк на оскарження дій слідчого в порядку ст. 303 КПК України, а тому заявниця має право звернутись до слідчого судді з даною скаргою.

Разом з тим, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що процесуальний закон не надає повноважень слідчому судді оцінювати заяву про злочин на предмет обґрунтованості, чи наявності ознак кримінального правопорушення, оскільки такі повноваження надані лише слідчому, який буде здійснювати досудове розслідування, ні заявник, ні потерпілий, ні слідчий суддя не уповноважені спрямовувати хід досудового розслідування, зокрема, шляхом нав`язування слідчому саме тієї кваліфікації кримінального правопорушення, яка є бажаною для них, чи яку вони вважають правильною.

Таким чином, здійснення судового контролю з боку слідчого судді за діями слідчого, прокурора щодо правильності правової кваліфікації (у тому числі попередньої кваліфікації при внесенні відомостей заяви про кримінальне правопорушення до ЄРДР) на етапі досудового розслідування до повідомлення особи про підозру КПК не передбачено. Виправлення допущених слідчим помилок на цьому етапі можливе прокурором в рамках процесуального керівництва досудовим розслідуванням.

В частині визначення попередньої кваліфікації, скарга також не підлягає задоволенню, оскільки слідчий суддя не може рекомендувати органу досудового розслідування визначити ту чи іншу кваліфікацію злочинного діяння.

В частині вимоги скарги ОСОБА_3 щодо визнання протиправною бездіяльність уповноважених осіб Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області слід відмовити оскільки вона не ґрунтується на положеннях КПК України. Так, відповідно до ч. 1 ст. 307 КК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Відповідно до ч. 1 ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу.

Підсумовуючи вищевикладене, слідчий суддя зазначає, що скарга підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 214, 303-307 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР в порядку п.1 ч.1 ст. 303 КПК України - задовольнити частково.

Поновити ОСОБА_3 строк для звернення до суду зі скаргою.

Зобов`язати уповноважену на прийняття та реєстрацію заяв та повідомлень службову або посадову особу Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою ОСОБА_3 від 21 липня 2023 року про вчинення кримінального правопорушення.

В іншій частині скарги - відмовити.

Ухвала слідчого судді є обов`язковою для виконання. У разі невиконання без поважних причин ухвали слідчого судді, службові особи несуть відповідальність, установлену Законом.

Ухвала слідчого судді не підлягає оскарженню.

Слідчий суддя ОСОБА_6