ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7820/23
провадження № 1-кс/753/1664/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" травня 2023 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 ,ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця України, українця, з базовою середньою освітою, на обліках у лікарів нарколога та психіатра не перебуваючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 307 КК України,

в с т а н о в и в :

слідчий СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням із прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів стосовно підозрюваного ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_5 , визначивши незаконне зберігання з метою збуту та збут особливо небезпечного наркотичного засобу, як головне джерело для здобуття коштів і матеріальних благ для свого існування, з корисливих мотивів, всупереч врегульованих законом суспільних відносин щодо порядку обігу наркотичних засобів та психотропних речовин, у невстановлений досудовим розслідуванням день, час та спосіб придбав та розпочав зберігати особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено - канабіс з метою подальшого збуту, шляхом здійснення «закладок», тобто схованок з речовинами.

В подальшому, 12 травня 2023 року приблизно о 18 год 20 хв за адресою: м. Київ, пр-т. Григоренка, 15, працівниками поліції було затримано ОСОБА_5 , у якого в подальшому, в ході проведення особистого обшуку було виявлено та вилучено три полімерні пакети з пазовими замками всередині з речовинами зеленого кольору рослинного походження, в одному з яких, знаходився особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонений - канабіс, масою 1,30 г, яку ОСОБА_5 , умисно, незаконно, протиправно, з корисливих мотивів, всупереч вимогам Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини та прекурсори» від 15.02.1995, «Порядку провадження діяльності, пов`язаної з обігом наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, та контролю за їх обігом», затвердженого постановою КМУ № 589 від 03.06.2009, придбав та зберігав, з метою подальшого збуту.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні особливо небезпечного наркотичного засобу з метою збуту, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

13 травня 2023 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Києва, громадянину України, українцю, з базовою середньою освітою, не одруженому, офіційно не працюючому, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому, у спосіб, передбачений КПК України, повідомлено про підозру у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що, ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 307 КК України, та існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України:

- переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду так, як підозрюваний усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, намагатиметься уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого та суду;

- вчиняти нові злочини, оскільки підозрюваний на даний час не працевлаштований, не має постійного джерела доходів, єдиним способом заробітку підозрюваного був збут наркотичних засобів та психотропних речовин, за який останнього було притягнуто до кримінальної відповідальності;

Вказаним ризикам може запобігти тільки запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а інші, менш суворі запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Посилаючись на наведене, просив задовольнити клопотання.

На підставі протоколу автоматичного розподілу від 13 травня 2023 року вказане клопотання передане слідчому судді ОСОБА_1 .

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 просив в задоволенні клопотання відмовити та застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою його реєстрації. Зазначив, що підозра не обгрунтована, ризики відсутні та не підтверджуються жодними доказами, слідчим не визначено розміру застави, підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, з багатодітної сім`ї, постійне місце проживання, має інвалідність.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію захисника, зазначив, що проживає разом з батьками та сестрою, працює на будівництві разом з батьком, вживає наркотики, однак їх збутом не займається.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши клопотання та долучені до нього копії матеріалів кримінального провадження № 0001731, слідчий суддя виходить з такого.

Відповідно до частини другої статті 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Відповідно до частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Групою слідчих СВ Дарницького УП ГУНП у місті Києві розслідується кримінальне провадження № 0001731, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 травня 2023 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 307 КК України.

13 травня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 307 КК України.

З матеріалів кримінального провадження № 0001731 вбачається, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 передбаченого частиною другою статті 307 КК України кримінального правопорушення підтверджується - рапортом оперативного працівника СКП ВП №1 Дарницького УП ГУНП у м. Києві, щодо виявлення кримінального правопорушення; - протоколом затримання та особистого обшуку ОСОБА_5 , в ході якого було вилучено речовини зеленого кольору рослинного походження, схожі на наркотичний засіб - канабіс; - протоколом огляду місця події за місцем проживання ОСОБА_5 , в ході якого було виявлено речовину зеленого кольору рослинного походження, схожу на наркотичний засіб - канабіс; - протоколами допитів осіб, що були присутні в ході проведення слідчих дій в якості понятих; - висновком експертизи матеріалів, речовин та виробів, відповідно до якого надана на дослідження речовина є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого обмежено - канабіс; - іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Таким чином, з долучених до клопотання матеріалів вбачається, що існує висока ймовірність, що зазначені слідчим обставини мали місце, а ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 307 КК України. Причетність ОСОБА_5 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення підтверджується достатніми на цьому етапі розслідування доказами.

У разі визнання ОСОБА_5 винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років.

Ризик вчинення ОСОБА_5 нових злочинів, оскільки підозрюваний на даний час офіційно не працевлаштований, не має постійного джерела доходів, стороною захисту не спростовано, та доказів офіційного працевлаштування на будівництві ними не надано.

Оцінюючи доводи слідчого про наявність ризику переховування ОСОБА_5 від органу досудового розслідування та/або суду слідчий суддя враховує показання ОСОБА_5 про проживання разом з батьками та сестрою в місті Києві. Вказане свідчить про міцні соціальні зв`язки ОСОБА_5 у суспільстві та суперечать твердженню слідчого про наявність ризику переховування від органів досудового розслідування.

Тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом серед усіх запобіжних заходів, передбачених Кодексом. Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, в тому числі незаконно впливати на потерпілого та свідків; підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті; слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених Кодексом (частина друга).

Крім наявності вказаних ризиків, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї (стаття 178 КПК України).

Визначивши такі критерії застосування слідчим суддею до особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, законодавець дотримав міжнародних стандартів щодо тримання під вартою, збалансував необхідність у забезпеченні ефективного здійснення кримінального провадження та права особи, щодо якої воно відкрито, на свободу та особисту недоторканність і передбачив тримання такої особи під вартою виключно на підставі вмотивованого судового рішення.

При цьому, у пункті 57 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Корнійчук проти України» наголошено, що обґрунтування будь-якого періоду тримання під вартою, незалежно від того, наскільки воно коротке, має бути переконливо продемонстроване органами влади; обов`язок посадової особи, яка відправляє правосуддя, надавати відповідні та достатні підстави затримання на додаток до наявності обґрунтованої підозри.

У рішенні у справі «Харченко проти України» ЄСПЛ зазначив, що при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (пункт 80). У рішенні у справі «Хайредінов проти України» вказаний суд, зокрема, дійшов висновку, що національні суди порушили пункт 1 статті 5 Конвенції, оскільки при ухваленні рішень не було розглянуто можливості застосування менш суворих запобіжних заходів, ніж тримання під вартою (§ 29, § 31).

Водночас слід врахувати юридичну позицію Конституційного Суду України, згідно з якою тримання під вартою за вмотивованим рішенням слідчого судді у розумінні частини другої статті 29 Конституції України відповідає принципу верховенства права та мінімізує ризик допущення свавілля, чого неможливо досягти, враховуючи виключно тяжкість злочину та не оцінюючи конкретних обставин справи, реальних причин, що обумовлюють необхідність у триманні особи під вартою, неможливість застосування інших, більш м`яких, запобіжних заходів (абзац дев`ятий пункту 4 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 25 червня 2019 року № 7-р/2019).

Доводи слідчого щодо усвідомлення ОСОБА_5 тяжкості можливого покарання слідчий суддя бере до уваги, проте вважає, що за необґрунтованості інших доводів тяжкість покарання не може бути єдиною підставою для застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу.

Частиною другою статті 181 КПК України передбачено можливість застосування домашнього арешту до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 307 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років, яке, враховуючи зміст статті 12 КК України, є тяжким злочином.

Обираючи вид запобіжного заходу ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою 307 КК України, передбачений пунктом 5 частини першої статті 177 КПК України ризик, оцінює в сукупності наведені у частині першій статті 178 КПК України обставини: вагомість доказів причетності ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, типові міцні соціальні зв`язки для особи його віку та статусу інваліда з дитинства, та вважає, що доводи клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є необґрунтованими, а до ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 60 днів.

Встановлені обставини вказують на існування суспільної потреби у застосуванні до ОСОБА_5 запобіжного заходу, пов`язаного із обмеженням свободи, тому жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж домашній арешт, не буде дієвим і не зможе запобігти існуючим ризикам вчинення іншого кримінального правопорушення.

Керуючись статтями 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :

у задоволенні клопотання слідчого відмовити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 ,ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці в межах строку досудового розслідування, тобто до 13 липня 2023 року.

Заборонити ОСОБА_5 , цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчих СВ Дарницького УП ГУ НП у м. Києві, у провадженні яких перебуває дане кримінальне провадження, та до процесуального керівника, який здійснює процесуальне керівництво, а також до слідчого судді, суду (залежно від стадії кримінального провадження);

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця реєстрації та/або фактичного проживання;

3) не відлучатися за межі міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

4) утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні в усіх випадках, крім спільної участі у слідчих та процесуальних діях.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 з-під варти в залі судового засідання негайно.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання обов`язків, покладених судом, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням запобiжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваною покласти на органи Національної поліції за мiсцем його проживання.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1