справа № 619/2735/23
провадження № 1-кс/619/518/23
УХВАЛА

іменем України

19 червня 2023 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 розглянув клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000119 від 16.06.2023, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,

установив:

19 червня 2023 року до суду надійшло клопотання прокурора про накладення арешту в межах кримінального провадження № 0000119 від 16.06.2023, за ч. 4 ст. 358 КК України, на наступне майно: посвідчення водія, яке видане на ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 06.07.2022, ТСЦ 4641, серія та номер НОМЕР_1 вилучено та поміщено до паперового конверту; мобільний телефон «ОРРО» темно - синього кольору, imei 1: НОМЕР_2 ; imei 2: НОМЕР_3 - вилучено та поміщено до експертного сейф пакету РSР3014774.

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що cектором дізнання ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування в межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР № 0000119 від 16.06.2023, за ознаками кримінального проступку, передбаченого, ч. 4 ст. 358 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 16.06.2023 під час проведення ОМП в період часу з 13 год 21 хв по 13 год 43 хв на відкритій ділянці місцевості, поблизу буд. АДРЕСА_1 , у ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено та вилучено посвідчення водія з ознаками підробки.

З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та відшукання предметів, знарядь та інших речових доказів, а також встановлення фактичних відомостей щодо вищевказаних протиправних дій, 16.06.2023 дізнавачем СД ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 було здійснено виїзд з метою огляду місця події, а саме відкритої ділянки місцевості, розташованої поблизу буд. АДРЕСА_1 , де за добровільною згодою ОСОБА_3 , видано та в подальшому вилучено: посвідчення водія, яке видане на ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 06.07.2022, ТСЦ 4641, серія та номер НОМЕР_1 вилучено та поміщено до паперового конверту; мобільний телефон «ОРРО» темно - синього кольору, imei 1: НОМЕР_2 ; imei 2: НОМЕР_3 - вилучено та поміщено до експертного сейф пакету РSР3014774.

Отже, з метою збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження, для забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність їх використання в ході досудового розслідування в якості доказів, для призначення судових експертиз (судово-технічної експертизи документів) та проведення інших слідчих дій, прокурор просив накласти арешт на вказане майно.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження дійшов висновку про повернення прокурору клопотання з таких підстав.

Відповідно до вимог ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Крім того, ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Аналіз вище зазначеної норми закону свідчить, що Кримінальним процесуальним кодексом України чітко передбачені підстави для застосування такого виду забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

При цьому, ст. 171 КПК України передбачено вимоги щодо змісту клопотання про накладення арешту на майно. Серед всього іншого зазначено, що у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути вказано підстави і мету відповідно до положень ст. 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна. Тобто, у клопотанні про арешт майна, слідчий повинен чітко вказати мету зазначену в законі та довести необхідність арешту саме з цією метою.

Вказаних вимог прокурором дотримано не було, оскільки клопотання в частині необхідності накладення арешту на мобільний телефон «ОРРО» взагалі необґрунтоване, подане внаслідок недотримання вимог п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України, виходячи з кваліфікації обраної органом досудового розслідування при внесенні відомостей в ЄРДР за ч. 4 ст. 358 КК України (використання завідомо підробленого документа).

Тобто, в клопотанні прокурора, незважаючи на наявність його постанови про визнання всіх вилучених під час огляду відкритої ділянки місцевості речей та документів речовими доказами, не зазначено чому саме по цьому кримінальному провадженню на мобільний телефон «ОРРО» треба накласти арешт.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що в клопотанні та долучених до нього матеріалах, не надано достатніх і належних доказів на підтвердження обставин, на які послався прокурор.

Отже, вищевказане свідчить про необґрунтованість та неповноту клопотання прокурора, яке, за таких обставин, підлягає обов`язковому уточненню, шляхом повернення клопотання відповідно до вимог ч. 3 ст. 172 КПК України прокурору для усунення недоліків.

Вказані обставини мають істотне значення при вирішенні питання щодо накладення арешту на зазначене в клопотанні майно. Відсутність всіх відомостей для оцінки цих обставин вочевидь позбавляє суд можливості постановити законне та обґрунтоване рішення щодо розгляду клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки прокурора менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Отже, клопотання підлягає поверненню прокурору з встановленням строку в 72 години з часу отримання даної ухвали для усунення недоліків та приведення його у відповідність з вимогами статті 171 КПК України.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 172, 309, КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000119 від 16.06.2023, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, повернути прокурору та встановити строк в 72 (сімдесят дві) години з часу отримання даної ухвали для усунення недоліків та приведення клопотання у відповідність з вимогами ч. 2 ст. 171 КПК України.

Роз`яснити, що тимчасово вилучене майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого строку, а у разі звернення в межах встановленого строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1