Справа № 202/8171/23
Провадження № 1-кс/202/6141/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Індустріального районного суду м. Дніпропетровська клопотання слідчого СВ ВП №2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Лівобережної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_4 про арешт тимчасово вилученого майна, подане в рамках кримінального провадження, внесеного 26.04.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000437, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

24 липня 2023 до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло зазначене клопотання, в якому слідчий просить накласти арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунку НОМЕР_1 відкритим у АТ КБ Приват Банк(), юридична адреса: м. Київ, вул. Грушевського 1Д.

Клопотання мотивоване тим, що у провадженні слідчого відділення СВ ВП №2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000437 від 24.04.2023 за ч. 3 ст. 190 Кримінального кодексу України.

Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням здійснюється групою прокурорів Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра.

Так, в ході досудового розслідування встановлено, що 26.04.2023 до ЧЧ ВП №2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшла заява від ОСОБА_5 про те, що 25.04.2023 невстановлена особа, шляхом обману заволоділа грошовими коштами заявника у великих розмірах. ЖЄО№ 6496.

Допитаний в якості потерпілого ОСОБА_5 пояснив, що 24.04.2023 на сайті ОЛХ знайшов оголошення про продаж квадрокоптерів марки «Dji mavic 3 therminal (mavic 3t) universal edition». Контактна особа була вказана ОСОБА_6 номер телефона НОМЕР_2 . Після чого ОСОБА_7 зв`язався з вище вказаною особою та в ході телефонної розмови останні домовились про те, що 25.04.2023 у м. Львові товариш ОСОБА_8 квадракоптери та якщо з ними все добре та вони відповідають характеристикам, вказаним в оголошенні, ОСОБА_7 перерахує грошові кошти на банківський рахунок який йому надасть ОСОБА_6 . 25.04.2023 року товариш ОСОБА_7 зустрівся у місті Львів з хлопцем на ім`я ОСОБА_9 , номер телефону НОМЕР_3 , який приїхав на авто Хюндай Туксон НОМЕР_4 , де ОСОБА_9 показав знайомому ОСОБА_7 квадракоптери і сказав, що чекає від ОСОБА_6 , з яким спілкувався ОСОБА_7 підтвердження оплати. Володимир одразу надіслав три банківські картки куди необхідно переказати грошові кошти, а саме:

НОМЕР_5 ОСОБА_10

НОМЕР_6 ОСОБА_11

НОМЕР_7 ОСОБА_11 .

Через декілька хвилин, ОСОБА_7 зі своєї картки та знайомий ОСОБА_7 , ОСОБА_12 , котрий погодився допомогти у придбанні квадракоптерів для військових здійснили грошові перекази на вказані вище картки.

Перерахувавши грошові кошти на загальну суму 864815грн. ОСОБА_6 своєму знайомому ОСОБА_9 повідомив, що грошові кошти не надійшли після чого товариш ОСОБА_7 та ОСОБА_9 роз`їхались при цьому не отримавши квадракоптери.

Так, в ході здійснення досудового розслідування встановлено, що 25.04.2023 грошові кошти, надіслані за квадракоптери на три різних банківських картки у продовж декількох годин цього ж дня перераховані на банківські картки різних банківських установ та обготівковані у банківських терміналах міста Дніпра, зокрема за адресою: м. Дніпро, вул. Столярова 1 та пр. Дмитра Яворницького 52. Також, встановлено, що зняття грошових коштів відбувалось ще з адресою: м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького 5.

Крім того, допитані свідки, які пояснюють, що є чоловік на ім`я ОСОБА_13 , який пропонує за деяку грошову винагороду своїм знайомим оформити банківські картки без зайвої кредитної історії з прив`язкою до конкретного номеру, зазвичай цей номер не належить особі, котра відкриває картку у відділенні банку.

Так, до такої діяльності вказаний вище чоловік залучив понад 6 осіб, на банківські картки котрих 25.04.2023 переказувалися грошові кошти, які у подальшому перераховувались на інші банківські картки або знімались у різних банкоматах, розташованих по всьому місту Дніпру.

Крім того, аналізом проведеного тимчасового доступу до руху грошових коштів на рахунку НОМЕР_1 на банківській картці № НОМЕР_8 , котра відкрита у АТ КБ «Приват Банк», котра належить ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановлено, що 25.04.2023 о 13:49:39 год., 18:18:58 год. та о 18:23:45 год. надійшли грошові кошти, на загальну суму 317029,90 грн., котрі простежувались в історії списань грошових коштів з інших банківських карток, котрі фігурували в інших тимчасових доступах до руху грошових коштів на банківських картках, тобто у органу досудового розслідування є обґрунтовані підстави вважати, що саме на даній банківській картці та розрахунковому рахунку знаходяться грошові кошти, отримані від незаконної шахрайської діяльності, підв`язану начебто під продаж квадракоптерів для військовослужбовців, що наразі є доволі актуальним питанням у зв`язку з агресією російської федерації проти України та введенням воєнного стану на всій території України.

З огляду на вказане вище, є достатні підстави вважати, що грошові кошти, які наразі знаходяться на розрахунковому рахунку НОМЕР_1 , відкритому у АТ КБ «Приват Банк» отримані внаслідок здійснення шахрайських дій.

У зв`язку з цим в органу досудового розслідування існує необхідність у накладенні арешту на розрахунковий рахунок НОМЕР_1 , який відкритий у АТ КБ «Приват Банк».

Слідчий посилається на те, що застосування вищевказаного заходу забезпечення кримінального провадження обумовлено необхідністю недопущення можливого привласнення та подальшої розтрати грошових коштів отриманих від незаконних шахрайських дій, адже якщо не накласти арешт на даний розрахунковий рахунок, власник безготівкових грошових коштів, або інша особа, у користуванні якої може перебувати даний рахунок може в будь-який час здійснити перерахування грошових коштів або їх відчуження іншим чином, з метою їх розтрати. Даний факт унеможливлює в подальшому накладення арешту на дане майно, тим самим забезпечення відшкодування спричинених матеріальних збитків.

На підставі викладеного слідчий звернувся до суду з даним клопотанням про накладення арешту на грошові кошти на зазначеному рахунку, остільки вони отримані внаслідок шахрайських дій та мають значення речового доказу у вказаному кримінальному провадженні.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про дату та час судового розгляду повідомлявся своєчасно та належним чином.

Представник власника майна в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся, про причини неявки суду не повідомив.

Враховуючи положення ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає доцільним здійснити розгляд клопотання за відсутності учасників.

На підставі викладеного, у зв`язку із неприбуттям учасників судового розгляду аудіо-, відеофіксація судового засідання не здійснювалась.

Перевіривши клопотання, дослідивши надані слідчим матеріали кримінального провадження, суд виходить з наступного.

Так, в судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділення СВ ВП №2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000437 від 24.04.2023 за ч. 3 ст. 190 Кримінального кодексу України.

В ході досудового розслідування, під час необхідних слідчих дій, та проведеного тимчасового доступу до руху грошових коштів на рахунку НОМЕР_1 на банківській картці № НОМЕР_8 , котра відкрита у АТ КБ «Приват Банк», котра належить ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було встановлено, що 25.04.2023 о 13:49:39 год., 18:18:58 год. та о 18:23:45 год. надійшли грошові кошти, на загальну суму 317029,90 грн., котрі простежувались в історії списань грошових коштів з інших банківських карток, котрі фігурували в інших тимчасових доступах до руху грошових коштів на банківських картках. У органу досудового розслідування є обґрунтовані підстави вважати, що саме на даній банківській картці та розрахунковому рахунку знаходяться грошові кошти, отримані від незаконної шахрайської діяльності, підв`язану начебто під продаж квадракоптерів для військовослужбовців, що наразі є доволі актуальним питанням у зв`язку з агресією російської федерації проти України та введенням воєнного стану на всій території України.

Відповідно до статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.

Разом з тим, зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України слідує, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, зазначеним у ст. 98 КПК України, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладено на гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках, видаткові операції.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання щодо арешту майна слідчий суддя повинен враховувати сукупність чинників та факторів, серед яких розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного та інших осіб.

Відповідно до ч.4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Відповідно до ч.1 ст.1172 Цивільного кодексу України юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків.

Відповідно до ч.3 ст.1172 Цивільного кодексу України підприємницькі товариства, кооперативи відшкодовують шкоду, завдану їхнім учасником (членом) під час здійснення ним підприємницької або іншої діяльності від імені товариства чи кооперативу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.1 ст.59 Закону України «Про банки і банківську діяльність» арешт на кошти та інші цінності юридичних або фізичних осіб, що знаходяться в банку, здійснюються за рішенням суду про накладення арешту.

На думку слідчого судді, стороною обвинувачення доведено, що є обґрунтовані підстави вважати, що саме на зазначеній банківській картці та розрахунковому рахунку знаходяться грошові кошти, отримані від незаконної шахрайської діяльності, підв`язану начебто під продаж квадракоптерів для військовослужбовців, та мають доказове значення у даному кримінальному провадженні і можуть бути використані як докази факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що накладення арешту, наразі, на грошові кошти буде відповідати тим завданням кримінального провадження під час проведення досудового розслідування, а отже відповідатимуть вимогам ст. 2, 98, 170 КПК України.

Крім того, матеріали судового провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання зникнення чи відчуження майна, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

На думку слідчого судді, органом досудового розслідування доведено, що незастосування в даному випадку арешту грошових коштів може призвести до їх приховування, знищення, перетворення.

З метою уникнення негативних наслідків, які можуть перешкодити проведенню всебічного та повного досудового розслідування, з метою запобігання можливості приховування, знищення, перетворення чи відчуження грошових коштів в даному кримінальному провадженні, слідчий суддя доходить висновку про наявність правових підстав для арешту майна, враховуючи можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, в зв`язку з чим клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчого слідчий суддя постановляє ухвалу, у якій, зокрема, зазначає, порядок виконання ухвали.

Таким чином, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити спосіб виконання даної ухвали, визначивши місце зберігання арештованого майна в порядку затвердженому постановою КМУ від 19 листопада 2012 р. № 1104 із змінами та доповненнями.

При цьому, слідчий суддя враховує і те, що у відповідності до вимог ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, а отже після усунення обставин, які були підставою для накладення арешту, зокрема проведення експертизи, власник майна має право звернутися до суду з клопотанням про скасування арешту майна, чи надати докази належності вказаного майна іншим особам тощо, що буде оцінено вже під час іншої процедури, передбаченої законом, задля можливості визначення, можливо, іншого менш обтяжливого способу забезпечення доказів чи визначеного способу арешту майна.

Керуючись ст. 7, 110, 131, 132, 167-168, 170-173, 175, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунку НОМЕР_1 відкритим у АТ КБ Приват Банк(), юридична адреса: м. Київ, вул. Грушевського 1Д.

Заборонити відчуження, розпорядження та користування вказаним майном до скасування арешту у встановленому КПК України порядку.

Арештоване майно зберігати в порядку визначеному розділом «Зберігання речових доказів» Порядку зберігання речових доказів, затвердженого постановою КМУ від 19 листопада 2012 р. № 1104 із змінами та доповненнями.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1