У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 травня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 про арешт майна у рамках кримінального провадження № 0000135, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 травня 2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 367 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання прокурора відділу прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000135, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 травня 2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 367 КК України, про накладення арешту на земельну ділянку за кадастровим номером :03:001:0088, яка належить на праві приватної власності ОСОБА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , проживаючого за адресою АДРЕСА_1 .

Клопотання мотивоване тим, що зазначена земельна ділянка має значення речового доказу у даному кримінальному провадженні, а зібрана у ході досудового розслідування інформація дає достатні підстави вважати, що на даний момент існують ризики її відчуження та перетворення. Невжиття заходів щодо організації заборони відчуження земельних ділянок може призвести до їх продажу, порушення прав осіб, які набудуть право власності на земельну ділянку, після скасування права власності, та унеможливить повернення земельних ділянок до земель лісового фонду.

У судове засідання прокурор не з`явився, однак подав до суду заяву, згідно з якою просив суд розглянути клопотання без його участі.

Особа, у володінні якої знаходиться земельна ділянка в судове засідання не з`явилася, повідомлялася належним чином.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

За ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України.

Частиною 2 ст. 173 КПК України визначені обставини, які повинен врахувати слідчий суддя при вирішенні питання про арешт майна.

Як вбачається з матеріалів справи, Головним управлінням Національної поліції в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000135, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05 листопада 2020 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 367 КК України, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 03 травня 2023 року.

З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань встановлено, що посадові сооби Вишківської сільської ради та Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області незаконно розпорядилися земельними ділянками, які відносяться до земель лісового фонду.

Також у витязі зазначено, що ОСОБА_5 , будучи службовою особою, несумлінно ставлячись до виконання своїх службових обов`язків, маючи реальну можливість діяти так, як того вимагають інтереси служби, проявив необережність при виконанні обумовлених його службовим становищем обов`язків, усупереч вимог ст.ст. 1, 5, 7, 17, 19 Лісового кодексу України (в редакції від 02.07.2013), ст. ст. 55, 57, 116, 186, 186-1 Земельного кодексу України (в редакції від 05.12.2013), Закону України «Про землеустрій» (у редакції від 27.07.2013), Положення про Державний фонд документації із землеустрою, Положення про управління Держземагенства у Хустському районі в Закарпатській області, затвердженого 21.09.2012 наказом № 443 Державного агентства земельних ресурсів України, не виконав основну функцію територіального органу виконавчої влади, що здійснює реалізацію державної політики у сфері земельних відносин по державному нагляду у сфері землеустрою, що знаходиться у прямому причинному зв`язку із прийняттям рішення про передачу у приватну власність громадянці ОСОБА_6 , земельної ділянки лісового фонду з кадастровим номером :03:001:0088 вартістю 174 264,00 гривень, загальною площею 0,2544 га., чим спричинено охоронюваним законом державним інтересам Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», в особі філії «Хустське лісове дослідне господарство», , матеріальну шкоду на загальну суму 174 264,00 гривні, що у 250 і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян та є тяжкими наслідками.

Двадцять сьомого квітня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, а саме у неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом державним інтересам.

Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, земельна ділянка за кадастровим номером :03:001:0088, та на яку просить накласти арешт прокурор, належить на праві приватної власності ОСОБА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , проживаючого за адресою АДРЕСА_1 .

Постановою слідчого від 04.02.2021 дана земельна ділянка визнана речовим доказом.

Метою арешту зазначеної земельної ділянки є її збереження як речового доказу.

Оскільки арешт допускається на майно з метою забезпечення збереження речових доказів, то в силу вимог ч. 3 ст. 170 КПК України, він може бути накладений на майно будь-якої особи (у тому числі на майно особи, яка не є підозрюваною), у разі якщо слідчий суддя встановить достатні підстави вважати, що зазначене майно відповідатиме критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

На переконання слідчого судді, матеріалами клопотання доведено, що дана земельна ділянка відповідає критеріям визначеним у ст. 98 КПК України, а також те, що стосовно даного об`єкту існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що він є доказом кримінального правопорушення.

Враховуючи вищенаведене, а також те, що прокурором доведено необхідність арешту даних земельних ділянок, а також наявність ризиків їх відчуження та перетворення, слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку за кадастровим номером:03:001:0088, яка належить на праві приватної власності ОСОБА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , шляхом заборони її відчуження та користування нею.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, яке під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1