Справа № 296/5426/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 червня 2023 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчої ОСОБА_3 ,

власників майна ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Житомирі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_8 , про накладення арешту на майно,-

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира з клопотанням, погодженим прокурором Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_8 , про накладення арешту на майно.

В обгрунтування клопотання зазначає, що СУ ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000031 від 10.01.2022 за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст.190 КК України.

Підставою внесення відомостей до ЄРДР стали матеріали УСБУ в Житомирській області, відповідно до яких встановлено, що група осіб з числа мешканців м. Житомира та області, діючи за попередньою змовою групою осіб, шляхом обману, вживають заходи для заволодіння чужим нерухомим майном.

Зокрема, досудовим розслідуванням встановлено, що в невстановлений день та час, але не пізніше 20.09.2021, група осіб, діючи за попередньою змовою між собою, з корисливих мотивів, шляхом обману заволоділи двокімнатною квартирою, розташованою за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала ОСОБА_9 , загальною площею 48,34 м.кв., вартістю 711903 грн.

Окрім цього, в ході проведених слідчих (розшукових) дій встановлено, що в невстановлений день та час, але не пізніше 06.07.2022, група осіб, діючи за попередньою змовою між собою, з корисливих мотивів, шляхом обману заволоділи квартирою, розташованою за адресою: АДРЕСА_2 , яка належала ОСОБА_10 , загальною площею 45,28 м.кв., вартістю 96502 грн.

Встановлено, що з метою заволодіння вказаною квартирою, причетні до вчинення вказаного злочину особи здійснили підроблення нотаріальних документів та організували внесення завідомо недостовірних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до наявних даних вказана вище квартира перебувала у власності та користуванні громадянки рф ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка 31.01.2020 виїхала з території України до рф, та з того часу на територію України не проверталася.

06.07.2022 квартиру було перереєстровано на громадянина України ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 . Реєстрацію права власності на вказану квартиру здійснив державний реєстратор Високівської сільської ради Житомирської області ОСОБА_12 . Підставою для реєстрації став договір купівлі-продажу між ОСОБА_10 та ОСОБА_11 від 17.07.2012 № 4159, завірений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_13 .

В той же час, встановлено, що відповідно до баз даних ПАТ «Житомиробленерго» ОСОБА_10 , 08.08.2019 уклала договір на постачання електроенергії до квартири за адресою: АДРЕСА_2 , вказаний факт свідчить, що договір купівлі-продажу від 17.07.2012 є підробленим, а вчинена перереєстрація майна є несанкціонованою та незаконною.

В ході досудового розслідування встановлено, що до вчинення вказаного злочину може бути причетний ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який на даний час намагається заволодіти і іншими об`єктами нерухомості, що вчиняє за допомогою інших осіб з метою конспірації своїх злочинних дій.

Зокрема, до своєї злочинної діяльності ОСОБА_14 залучив працівника Комунального підприємства «Житомирське обласне міжміське бюро технічної інвентаризації» Житомирської обласної ради () ОСОБА_4 . В ході проведених слідчих дій зафіксовано, що ОСОБА_4 будучи працівником комунальної установи, маючи доступ до архіву з документами, які підтверджують право переходу власності (договорів купівлі-продажу, договорів дарування, свідоцтва на спадщину, заповітів), надає консультації та доступ до документів ОСОБА_14 а також допомагає у виготовленні технічної документації, по отриманому в незаконний спосіб нерухомому майну, для його подальшої реалізації.

Так, 23.05.2023 в період часу з 07 год. 22 хв. по 08 год. 24 хв., на підставі ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира №296/7390/23 від 26.04.2023, проведено обшук в приміщенні квартири що за місцем реєстрації ОСОБА_4 , що за адресою: АДРЕСА_4 , в ході якого вилучено речові докази.

За таких обставин, у вказаному кримінальному провадженні виникла необхідність у накладенні арешту на вилучене у ході обшуку майно як на речові докази шляхом заборони права на відчуження, розпорядження та користування ними.

23.05.2023 постановою слідчого вищезазначені документи визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 321673849 від 01.02.2023 власником квартири АДРЕСА_5 , є ОСОБА_4 . Фактично вказаною квартирою користується ОСОБА_4 .

Вказане майно має значення у кримінальному провадженні в якості речового доказу та було вилучене з метою його збереження, можливостю уникнення його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, тому слідчий просить клопотання задовольнити.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Під час судового розгляду клопотання здійснювалося повне фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів.

Слідча у судовому засіданні клопотання про накладення арешту на майно підтримала і просила його задовольнити. Пояснила, що не знає кому належить майно, однак, повідомила, що комп`ютер належить синові ОСОБА_4 , а не йому.

Захисник та власники майна у судовому засіданні у задоволенні клопотання просили відмовити. Захисник зазначив, що недоліки слідчим не усунені та після усунення недоліків пропущений строк звернення з клопотанням, чим порушено норми КПК України. Крім того, у клопотанні невірно зазначено анкетні дані дружини ОСОБА_4 ОСОБА_5 та відповідно власників майна.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення слідчої, захисника, власників майна, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні клопотання слід відмовити з наступних підстав.

Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до положень ст.132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно положень ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.

Згідно ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Встановлено, що СУ ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000031 від 10.01.2022 за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст.190 КК України.

23.05.2023 проведено обшук в приміщенні квартири за місцем реєстрації ОСОБА_4 , що за адресою: АДРЕСА_4 , у ході якого вилучено майно, перелік якого зазначено у клопотанні.

Постановою старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 від 23.05.2023 зазначене у клопотанні майно визнано речовими доказами.

31.05.2023 ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 про накладення арешту на майно повернути прокурору для усунення недоліків.

Як вбачається з матеріалів справи клопотання про накладення арешту на майно було повернуто прокурору для усунення недоліків і зазначено серед недоліків, що всупереч вимог ст.171 КПК Україниу клопотанні не зазначено конкретно власників майна, за участю яких відповідно до ч.1 ст.172 КПК України має розглядатись клопотання. Крім того, у клопотанні не було зазначено документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати або конкретні факти та докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження саме ОСОБА_4 вилученим майном.

Слідчий повторно подав клопотання, зазначивши власниками майна ОСОБА_4 та його дружину ОСОБА_5 , однак, як встановлено у судовому засіданні дружиною ОСОБА_4 є не ОСОБА_5 , а ОСОБА_5 .

Крім того, у органу досудового розслідування перебуває у володінні вилучене майно, що не позбавляє можливості слідчого чи прокурора здійснити копіювання інформації, що міститься на ній.

Таким чином слідчий суддя приходить до висновку, що на час розгляду клопотання слідчим не усунено недоліки клопотання та не доведено необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту, тому правові підстави для задоволення клопотання відсутні.

Керуючись ст.ст.170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 відмовити.

Ухвала оскаржується безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1