Справа № 126/320/22
Провадження №11-кп/801/793/2023
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_9
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2023 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі:

головуючого-судді: ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

із секретарем: ОСОБА_4 ,

за участі: прокурора ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції),

та захисника обвинуваченого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали судового провадження за апеляційною скаргою захисника обвинуваченого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 на ухвалу Тростянецького районного суду Вінницької області від 28 червня 2023 року, якою продовжено строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

в с т а н о в и в :

В провадженні Тростянецького районного суду Вінницької області перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 263, ч.4 ст. 187 КК України та ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 187 КК України.

В ході судового розгляду прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_5 було заявлено клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 , яке мотивоване тим, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні злочинів, які є тяжким та особливо тяжким, ризики, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України продовжують мати своє місце на даний час.

Суд знайшов обґрунтованими доводи прокурора, а тому ухвалою від 28 червня 2023 року продовжив ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 днів - до 26 серпня 2023 року включно.

В апеляційній скарзі захисник обвинуваченого ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та постановити нову, якою ОСОБА_6 змінити запобіжний захід з утримання під вартою на більш м`який - домашній арешт.

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що підстави для обрання найсуворішого запобіжного заходу щодо ОСОБА_6 відпали у зв`язку із погіршенням його стану здоров`я, а лікування в умовах ізоляції від суспільства є неможливим. Крім того, просить взяти до уваги позитивну характеристику на ОСОБА_6 з місця його проживання, наявність постійного місця проживання, тривалого перебування під вартою, відсутністю ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України.

Заслухавши доповідь судді, захисника обвинуваченого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 , який, не заявляючи клопотання про розгляд апеляційної скарги з участю обвинуваченого, підтримав її та просив задовольнити, прокурора ОСОБА_5 , який заперечив проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши її доводи, а також надані судом першої інстанції копію клопотання прокурора та копію ухвали суду від 28.06.2023, апеляційний суд дійшов висновку, що вона задоволенню не підлягає.

При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II КПК України.

У відповідності до вимог ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до вимог ст.178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі, вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців; наявність постійного місця роботи, навчання; репутацію, майновий стан підозрюваного; наявність судимостей тощо.

Відповідно до вимог ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

На переконання апеляційного суду, суд першої інстанції, вирішуючи питання про продовження ОСОБА_6 запобіжного заходу, дотримався вказаних вимог кримінального процесуального закону.

Як встановлено судом, ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 263 та ч.4 ст. 187 КК України, які є тяжким та особливо тяжким злочинами.

Суд обґрунтовано дійшов висновку про продовження існування ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, а саме, переховування обвинуваченого від суду, вчинення іншого кримінального правопорушення, незаконний вплив на потерпілу, свідків, експертів, спеціалістів.

Крім того, суд першої інстанції при вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 , взявши до уваги вимоги ст. 178 КПК України, оцінив всі обставини, зокрема, те, що обвинувачений неповнолітніх дітей не має, його рідні через воєнний стан знаходяться за межами України, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, не має постійного місця роботи та міцних соціальних зв`язків за місцем проживання.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов до обґрунтованого висновку про необхідність продовження обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, який не здатний забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та запобігти ризикам, передбаченим ч.1.ст. 177 КПК України.

При цьому у низці рішень Європейського суду з прав людини, а саме, у справах «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000, «Летельє проти Франції» від 26.06.1991, наголошено, що тримання особи під вартою може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; ризик переховування від суду; можливість вчинення іншого правопорушення особою; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Керуючись ст. ст. 405, 407, 422-1 КПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу захисника обвинуваченого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення, а ухвалу Тростянецького районного суду Вінницької області від 28 червня 2023 року, якою продовжено строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 , - без змін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3