Справа № 712/408/23
Провадження №1-кс/712/250/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про накладення арешту на майно

16 січня 2023 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, -

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про накладення арешту на: мобільний телефон «Xiaomi Redmi 9А»,імеі: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , що був добровільно наданий ОСОБА_4 , що належить потерпілому ОСОБА_5 ,заборонивши при цьому власнику та третім особам користуватися та розпоряджатися зазначеними речами.

Клопотання мотивоване тим, що слідчим відділом Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області за процесуального керівництва Черкаської окружної прокуратури здійснюється досудове розслідування у об`єднаному кримінальному провадженні № 0002904 від 05.12.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 185, ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 361 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.11.2022 року, у вечірній час доби, точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_4 , перебуваючи за адресою: Черкаська область, м. Черкаси, неподалік будинку № 17 по вулиці Волкова, маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, таємно, умисно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, що запроваджений Указом Президента України від 24.02.2022 за № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та затверджений Верховною Радою України, в подальшому продовжений Указом Президента України за № 573/2022 від 16.11.2022 до 29.02.2023 включно, шляхом вільного доступу, викрав майно, яке належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме мобільний телефон «Xiaomi Redmi 9А» у корпусі чорного кольору, вартість якого відповідно до висновку експерта № СЕ-19/124-22/14129-ТВ від 29.12.2022, становить 1842 гривні 41 копійка, після чого з місця вчинення кримінального правопорушення зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_5 матеріальну шкоду на суму 1842 гривні 41 копійка.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Він же, 24.11.2022 року у період часу з 17 години 40 хвилин по 17 годину 47 хвилин, перебуваючи у м. Черкаси, точного місця в ході досудового розслідування не встановлено, маючи умисел на заволодіння чужим майном, шляхом вчинення незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, умисно, використовуючи незаконно здобуті речі, що належать потерпілому ОСОБА_5 , а саме мобільний телефон «Xiaomi Redmi 9А», із сім-карткою мобільного оператора «Київстар» - № НОМЕР_3 , який є фінансовим номером клієнта банку АТ КБ «ПриватБанк» - ОСОБА_5 , без відома останнього, розраховуючи, що його злочинні дії не будуть виявлені, усвідомлюючи настання наслідків за вчинювані ним протиправні дії, використовуючи вказаний мобільний телефон, розуміючись на тонкощах банківської системи, зокрема щодо надання послуг клієнтам АТ КБ «ПриватБанку», без дозволу власника, поновив обліковий запис для доступу до мобільного додатку «Приват - 24», авторські права на який належать АТ КБ «ПриватБанк», після чого видаючи себе за клієнта банку ОСОБА_5 , підтвердив реєстрацію та вхід у мобільний додаток «Приват - 24», за допомогою паролю, що був записаний на папері і знаходився в чохлі мобільного телефону, в результаті чого отримав повний доступ до банківських рахунків потерпілого ОСОБА_5 , що призвело до несанкціонованого витоку інформації та спотворення процесу обробки інформації, що належить потерпілому ОСОБА_5 , яка відповідно до Закону України «Про банки і банківську діяльність» є банківською таємницею, після чого від імені потерпілого ОСОБА_5 в додатку «Приват - 24» здійснив 4 операції з перерахування грошових коштів на загальну суму 8639 гривень 28 копійок.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 361 КК України - несанкціоноване втручання в роботу автоматизованих систем, що призвело до витоку інформації та спотворення процесу обробки інформації.

Цього ж дня, 24.11.2022 року ОСОБА_4 у період часу з 17 години 40 хвилин по 17 годину 47 хвилин, перебуваючи у м. Черкаси, точного місця в ході досудового розслідування не встановлено, в умовах воєнного стану, що запроваджений Указом Президента України від 24.02.2022 за № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та затверджений Верховною Радою України, в подальшому продовжений Указом Президента України за № 573/2022 від 16.11.2022 до 29.02.2023 включно, маючи умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, умисно, таємно, з корисливих мотивів, повторно, через мобільний додаток «Приват 24», встановлений в мобільному телефоні «Xiaomi Redmi 9А», який належить потерпілому ОСОБА_5 , здійснив ряд операцій з переказу грошових коштів за допомогою мобільного додатку «Приват- 24» з карткових рахунків №№: НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , відкритих на ім`я ОСОБА_5 в АТ КБ «ПриватБанк» на картковий рахунок № НОМЕР_7 , відкритий на власне ім`я в АТ КБ "ПриватБанк", а саме:

- 24.11.2022 о 17 годині 40 хвилин з поточної картки № НОМЕР_8 (картка для виплат № НОМЕР_4 ), яка належить ОСОБА_5 перерахував грошові кошти в сумі 740 гривень на банківську картку № НОМЕР_7 , яка належить ОСОБА_4 ,

-24.11.2022 о 17 годині 41 хвилині з картки № НОМЕР_6 (пенсійна картка), яка належить ОСОБА_5 перерахував грошові кошти в сумі 130 гривень 65 копійок на банківську картку № НОМЕР_9 , яка належить ОСОБА_4

- 24.11.2022 о 17 годині 44 хвилини з картки для виплат № НОМЕР_5 (універсальна картка), яка належить ОСОБА_5 перерахував грошові кошти в сумі 3105 гривень 05 копійок на банківську картку № НОМЕР_9 , яка належить ОСОБА_4

- 24.11.2022 о 17 годині 47 хвилин з поточної картки № НОМЕР_5 , яка належить ОСОБА_5 здійснив переказ грошових коштів в сумі 4865 гривень 33 копійки на картку для виплат № НОМЕР_4 , яка належить ОСОБА_5 , (загальна сума комісії склала 165 гривень 33 копійки) в подальшому, з мобільного телефону «Xiaomi Redmi 9А», який належить ОСОБА_5 в мережі «Інтернет» з цієї суми здійснив оплату в онлайн-магазині «Clickonline» на суму 3156 гривень 25 копійок, а також здійснив покупку в мережі «Інтернет» на сайті «FavPay» на суму 1342 гривні, внаслідок чого на картці для виплат залишились грошові кошти в розмірі 200 гривень 75 копійок.

Вказаними діями, ОСОБА_4 спричинив потерпілому ОСОБА_5 матеріальну шкоду на загальну суму 8 639 гривень 28 копійок.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

13.01.2023 підозрюваний добровільно долучив до матеріалів кримінального провадження мобільний телефон «Xiaomi Redmi 9А» імеі: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , у корпусі чорного кольору, який він викрав 27.11.2022, що належить потерпілому ОСОБА_5 .

Враховуючи, що мобільний телефон «Xiaomi Redmi 9А»,імеі: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 є предметом вчиненого кримінального правопорушення, існують достатні підстави вважати, що вказані об`єкти відповідають критеріям, передбаченим ч. 1 ст. 98 КПК України.

3 урахуванням викладеного, 13.01.2023, постановою слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області вищевказаний об`єкт, що був виданий ОСОБА_4 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Враховуючи вищевикладене, існує сукупність достатніх підстав вважати, що мобільний телефон є доказом кримінального правопорушення, тому з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, виникла необхідність у накладенні арешту на майно.

Прокурор в судове засідання не з`явилася, скерувала заяву про розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримує та просить його задовольнити.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя вважає, що дане клопотання підлягає до задоволення виходячи з наступного.

У рішеннях ЄСПЛ у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

Статтею 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження визначено арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації, 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Стаття 98 КПК України передбачає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В судовому засіданні встановлено, що слідчим відділом Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області за процесуального керівництва Черкаської окружної прокуратури здійснюється досудове розслідування у об`єднаному кримінальному провадженні № 0002904 від 05.12.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 185, ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 361 КК України.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України та за ч. 1 ст. 361 КК України - несанкціоноване втручання в роботу автоматизованих систем, що призвело до витоку інформації та спотворення процесу обробки інформації.

13.01.2023 підозрюваний добровільно долучив до матеріалів кримінального провадження мобільний телефон «Xiaomi Redmi 9А» імеі: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , у корпусі чорного кольору, який він викрав 27.11.2022, що належить потерпілому ОСОБА_5 .

13.01.2023, постановою слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області вищевказаний об`єкт, що був виданий ОСОБА_4 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до вимог ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

З огляду на те, що майно, яке зазначене в клопотанні, являється об`єктом кримінально протиправних дій, що є предметом досудового розслідування у кримінальному провадженні, являється речовими доказами по даному кримінальному провадженню, яке може мати істотне значення в ході розслідування кримінального провадження, містить на собі сліди кримінального правопорушення, може бути знаряддям кримінального правопорушення, а тому з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення речових доказів, суд вважає є необхідність в накладенні арешту на зазначене майно, оскільки в інший спосіб неможливо належним чином запобігти ризикам знищення цього майна та втраті вагомих доказів кримінального провадження.

Питання про визначення місця зберігання речового доказу не входить до компетенції слідчого судді.

Керуючись ст. ст. 98, 100, 131, 132, 167, 170, 171, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, в кримінальному провадженню № 0002904 від 05.12.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 185, ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 361КК України КК України задовольнити.

Накласти арешт на: мобільний телефон «Xiaomi Redmi 9А», імеі: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , що був добровільно наданий ОСОБА_4 , що належить потерпілому ОСОБА_5 , заборонивши при цьому власнику та третім особам користуватися та розпоряджатися зазначеними речами.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1