ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/11/23
провадження № 1-кс/753/116/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" січня 2023 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 за участі: захисників ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі сулу в м. Києві скаргу захисника ОСОБА_3 , подану в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , на повідомлення слідчого про підозру у кримінальному провадженні № 0004627,

В С Т А Н О В И В:

04.01.2023 захисник ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді зі скаргою на повідомлення слідчого про підозру ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених частиною 3 статті 28, частиною 3 статті 212, частиною 3 статті 209 КК України, здійсненого в рамках кримінального провадження № 0004627.

На обґрунтування скарги зазначив, що повідомлення про підозру в частині вчинення ОСОБА_6 злочину, передбаченого частиною 3 статті 212 КК України, необґрунтоване, оскільки висновок слідства про ухилення від сплати податків зроблений без проведення перевірки платника податків податковим органом, досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні здійснюється з порушенням територіальної та предметної підслідності, покладений в обґрунтування підозри протокол обшуку складений з порушенням вимог статті 104 КПК України та у матеріалах кримінального провадження відсутній відеозапис обшуку, а вилучені за адресою офісу та місцем мешкання підозрюваного грошові кошти та банківські метали належать третім особам.

В судовому засіданні захисники підозрюваного ОСОБА_3 та ОСОБА_4 скаргу підтримали з наведених у ній підстав. Додатково послались на необґрунтованість підозри в частині одержання злочинним шляхом земельних ділянок вказуючи, що зареєстровані за ОСОБА_7 земельні ділянки утворились внаслідок поділу цілісної земельної ділянки, право власності на яку він набув в порядку спадкування після смерті матері.

Прокурор заперечував проти задоволення вимог скарги пославшись на те, що у органу досудового розслідування є достатньо належних та допустимих доказів на підтвердження причетності ОСОБА_6 до скоєння злочинів, згідно з висновком експерта підозрюваний ухилився від сплати податків на суму понад 4 млн. грн, обґрунтованість підозри неодноразово перевірялась судами під час розгляду клопотань про застосування запобіжного заходу та продовження строку покладених на нього обов`язків, а підслідність кримінального провадження слідчим слідчого відділу Дарницького УП ГУ НП у м. Києві визначена постановою заступника керівника Київської міської прокуратури.

Заслухавши учасників процесу та дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя встановив такі обставини.

Слідчими слідчого відділу Дарницького УП ГУ НП у м. Києві розслідувалось кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) 28.10.2020 під № 0004627, за ознаками злочинів, передбачених частиною 3 статті 190, частиною 1 статті 209, частиною 3 статті 212 КК України.

Постановами процесуального керівника - прокурора Дарницької окружної прокуратури ОСОБА_5 , від 26.08.2021 з матеріалів вказаного кримінального провадження було виділено в окреме провадження матеріали щодо вчинення злочину, передбаченого частиною 3 статті 212 КК України, про що до ЄРДР було внесено відомості за № 0002505, та визначена підслідність цього кримінального провадження за Слідчим управлінням фінансових розслідувань ГУ ДФС у м. Києві.

Постановою заступника керівника Київської міської прокуратури від 24.09.2021 проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002505 доручено слідчому відділу Дарницького УП ГУ НП у м. Києві з тих підстав, що досудове розслідування проводиться неякісно та неефективно і до того ж з 25.09.2021 слідчі підрозділи ДФС України втрачають повноваження на здійснення досудового розслідування.

Постановою прокурора Дарницької окружної прокуратури ОСОБА_5 від 04.10.2021 матеріали досудових розслідувань за ознаками злочинів, передбачених частиною 3 статті 190, частиною 1 статті 209 та частиною 3 статті 212 КК України були об`єднані в одне провадження під № 0004627.

В рамках даного кримінального провадження 07.10.2022 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчинених організованою групою умисному ухиленні від сплати податків та зборів (обов`язкових платежів), що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів в особливо великих розмірах, та у набутті, володінні, використанні та розпорядженні майном, щодо якого фактичні обставини свідчать про його одержання злочинним шляхом, та здійснення з таким майном фінансових операцій, тобто у вчиненні злочинів, передбачених частиною 3 статті 28, частиною 3 статті 212, частиною 3 статті 209 КК України.

За змістом підозри ОСОБА_6 , діючи у складі створеної та очоленої ОСОБА_8 та ОСОБА_9 організованої групи, до складу якої також входили ОСОБА_7 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , надав свої банківські рахунки, відкриті в АТ «Приватбанк», АТ «Укрсиббанк», АТ «Перший Український Міжнародний Банк», АТ «Універсал Банк», АТ «Таскомбанк», АТ «Банк Форвард», АТ «Сбербанк», ПАТ «Айбокс Банк», для використання з метою досягнення єдиного плану злочинної діяльності організованої групи, який полягав в отриманні доходів від конвертації готівкових та безготівкових коштів в іноземну валюту та криптовалюту і навпаки, без дотримання вимог законодавства у сфері регулювання фінансових послуг, без відображення відповідних операцій у податковій звітності, ідентифікації клієнтів та сплати обов`язкових платежів до державного бюджету України.

Загальна сума грошових коштів, які надійшли від фізичних осіб на вказані банківські рахунки ОСОБА_6 за період 2017-2020 років становить 24 414 025,13 грн, та внаслідок отримання доходу ним не задекларовано та не сплачено податків на загальну суму 4 760 734,90 грн, а внаслідок злочинної діяльності усієї організованої групи до бюджету не надійшли кошти у вигляді податку на доходи фізичних осіб та військового збору на суму 71 050 608,06 грн, що є особливо великим розміром.

Окрім того ОСОБА_6 , діючи у складі організованої групи, використав кошти, одержані від умисного ухилення від сплати податків та зборів, для придбання 734 злитків банківського срібла вагою 0,25 кг. кожен, а внаслідок використання коштів, отриманих від злочинної діяльності усієї організованої групи, у власність її учасників також було придбано три квартири у м. Харкові, шість земельних ділянок у Харківській області та банківське срібло загальною масою 831,7 кг.

Постановою керівника Дарницької окружної прокуратури від 02.12.2022 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжений до трьох місяців.

23.12.2022 прокурор визнав зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акту, у зв`язку з чим доручив слідчому повідомити підозрюваним та їх захисникам про завершення досудового розслідування та надати доступ до матеріалів досудового розслідування.

Оскільки з дня повідомлення ОСОБА_6 про підозру у вчиненні злочинів сплинуло більше ніж два місяці, його захисник звернувся до слідчого судді з даною скаргою, можливість подання якої передбачена пунктом 10 частини 1 статті 303 КПК України.

За змістом положень статей 111, 112, 276-278 КПК України повідомлення про підозру є процесуальною дією, спрямованою на реалізацію функцій та завдань досудового розслідування, що полягає у складенні повідомлення про підозру, вручені повідомлення про підозру особі, відносно якої здійснюється кримінальне провадження, а також роз`ясненні підозрюваному його прав та надання можливості їх реалізації в рамках кримінального провадження.

З моменту повідомлення про підозру особа піддається обмеженню у реалізації своїх прав та свобод, на захист яких і направленні завдання кримінального провадження, встановлені статтею 2 КПК України.

Згідно з цією нормою завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Імперативним приписом, зафіксованим у статті 7 КПК України, законодавець визначив, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться верховенство права, законність, забезпечення права на свободу та особисту недоторканість, презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини, забезпечення права на захист.

Частина 2 статті 9 цього Кодексу визначає, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, дізнавач зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження …, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

У кримінальному провадженні підлягає доказуванню, зокрема, подія кримінального правопорушення; винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням (стаття 91 КПК України).

У КПК України немає конкретного переліку підстав для скасування повідомлення про підозру, однак з аналізу вищенаведених положень цього Кодексу в їх системній сукупності можна дійти висновку, що такими підставами можуть бути обставини, які свідчать про порушення загальних засад кримінального провадження в цілому та забезпечення доведеності вини і права на захист, зокрема.

Виходячи на наведеного, можна виділити три види підстав для скасування повідомлення про підозру, а саме: неналежний суб`єкт складення та вручення повідомлення про підозру; порушення процесуального порядку вручення повідомлення про підозру; необґрунтованість підозри.

Відповідно до статті 216 КПК України (у чинній редакції) досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених, зокрема, статтею 212 КК України, здійснюють детективи органів Бюро економічної безпеки України, досудове розслідування кримінальних правопорушень, вчинених, зокрема, працівником правоохоронного органу - слідчі органів державного бюро розслідувань, а у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, передбачених, зокрема, статтею 209 КК України - слідчий того органу, який розпочав досудове розслідування або до підслідності якого відноситься кримінальне правопорушення, що передував легалізації (відмиванню) майна, одержаного злочинним шляхом, крім випадків, коли ці кримінальні правопорушення віднесено згідно із цією статтею до підслідності Національного антикорупційного бюро України..

Питання територіальної підслідності кримінальних проваджень врегульоване нормою статті 218 КПК України, згідно положень якої досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення.

Якщо слідчому із заяви, повідомлення або інших джерел стало відомо про обставини, які можуть свідчити про кримінальне правопорушення, розслідування якого не віднесене до його компетенції, він зобов`язаний протягом п`яти днів з дня встановлення таких обставин письмово повідомити про них прокурора та проводити розслідування доти, доки прокурор не визначить іншу підслідність.

Прокурор розглядає письмове повідомлення слідчого протягом десяти днів з дня його отримання та в разі підтвердження наведених у ньому обставин зобов`язаний прийняти постанову про визначення підслідності.

Прокурор у разі самостійного встановлення обставин, що свідчать про необхідність визначення іншої підслідності, протягом десяти днів з дня встановлення таких обставин зобов`язаний прийняти постанову про визначення підслідності.

Якщо місце вчинення кримінального правопорушення невідоме або його вчинено за межами України, місце проведення досудового розслідування визначає відповідний прокурор з урахуванням місця виявлення ознак кримінального правопорушення, місця перебування підозрюваного чи більшості свідків, місця закінчення кримінального правопорушення або настання його наслідків тощо.

Водночас частиною 5 статті 36 цього Кодексу (в редакції, чинній станом на 24.09.2021) передбачено, що генеральний прокурор, керівник обласної прокуратури, їх перші заступники та заступники своєю вмотивованою постановою мають право доручити здійснення досудового розслідування будь-якого кримінального правопорушення іншому органу досудового розслідування, у тому числі слідчому підрозділу вищого рівня в межах одного органу, у разі неефективного досудового розслідування.

Цією нормою було заборонено доручати здійснення досудового розслідування іншому органу досудового розслідування лише щодо кримінального правопорушення, віднесеного до підслідності Національного антикорупційного бюро України.

Отже ураховуючи, що чинною постановою заступника керівника Київської міської прокуратури (посада якого прирівняна до заступника керівника обласної прокуратури) проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні щодо кримінального правопорушення, передбаченого статтею 212 КК України, було доручено слідчому відділу Дарницького УП ГУ НП у м. Києві, доводи скарги про здійснення розслідування з порушенням вимог кримінального процесуального закону щодо предметної та територіальної підслідності кримінального провадження є безпідставними.

Що стосується наявності у ОСОБА_6 статусу працівника правоохоронного органу, то зі змісту скарги вбачається, що про його службу в Управлінні патрульної поліції у м. Харкові (в період з 01.01.2017 по 10.11.2017) органу досудового розслідування стало відомо з його показань уже після здійснення повідомлення про підозру, а відтак вказана обставина не може бути підставою для скасування повідомлення про підозру.

У такому випадку та у разі неможливості виділення матеріалів в окреме провадження прокурор, який здійснює нагляд за досудовим розслідуванням, повинен своєю постановою визначити підслідність всіх цих кримінальних правопорушень, що передбачено нормою частини 10 статті 216 КПК України.

За приписами частини першої статті 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором і має містити такі відомості 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Дослідженням оскаржуваного повідомлення про підозру встановлено, що воно містить усі вищезазначені відомості та всупереч доводам сторони захисту у ньому наявні виклад обставин та достатні обґрунтування, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у можливій причетності ОСОБА_6 до вчинення інкримінованих йому злочинів, а отже як за формою, так і по суті, це повідомлення відповідає вимогам закону.

Більше того, питання обґрунтованості підозри вже були предметом судового розгляду під час вирішення слідчими суддями клопотань слідчого про обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу та продовження строку покладених на нього обов`язків і йому дана відповідна оцінка у процесуальних рішеннях, які набрали законної сили (ухвали слідчого судді від 16.11.2022 та від 07.12.2022).

Так, в ухвалі слідчого судді про обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді застави зазначено, що обґрунтованість підозри підтверджується сукупністю зібраних органом досудового розслідування доказів,які містяться у матеріалах кримінального провадження, зокрема, у протоколі огляду від 13.07.2022, у протоколі за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій від 13.06.2022, у протоколах за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій від 14.06.2022, у висновку експерта за результатами проведення судово-економічної експертизи № 1-07/07/2022-ев від 11.07.2022.

Зі змісту висновку експерта за результатами проведення судово-економічної експертизи вбачається наявність достатніх фактичних даних, які вказують на заподіяння шкоди державі у вигляді неотриманих від ОСОБА_6 та інших підозрюваних сум податків та зборів, що входять в систему оподаткування, умисне ухилення від сплати яких в особливо великих розмірах утворює склад злочину, передбаченого частиною 3 статті 212 КК України.

Висновок експерта є одним з процесуальних джерел доказів, незгода з яким має бути вмотивована у відповідному судовому рішенні (частина 2 статті 84, частина 10 статті 101 КПК України), при цьому у КПК України відсутні норми, які б визначали перелік доказів, які підтверджують обставини того чи іншого виду кримінального правопорушення, а відтак ствердження захисника про те, що лише податкове повідомлення-рішення може бути належним і обов`язковим доказом для притягнення особи до відповідальності за статтею 212 КК України, не ґрунтуються на законі і є безпідставними.

Натомість надані стороною захисту копії документів містять фактичні дані, які доводять правомірність набуття ОСОБА_7 земельної ділянки на території Сахновщинської селищної ради Харківської області та подальший її поділ на кілька окремих земельних ділянок, право власності на які зареєстровані за ним у 2020 р .

Зважаючи на викладене, слідчий суддя погоджується з доводами сторони захисту про необґрунтованість підозри у легалізації одержаних від злочинної діяльності коштів шляхом придбання земельних ділянок, проте ураховуючи, що про вищевикладені докази стороні обвинувачення стало відомо вже після здійснення повідомлення про підозру, повідомлення про підозру є цілісним процесуальним документом, а в іншій частині підозра обґрунтована, вказана обставина не може бути підставою для скасування повідомлення про підозру.

Інші аргументи скарги, зокрема, щодо недопустимості як доказу протоколу обшуку офісу по АДРЕСА_1 ,не можуть бути предметом судового розгляду з рамках оскарження повідомлення про підозру.

З огляду на викладене слідчий суддя вважає, що при здійсненні повідомлення про підозру стороною обвинувачення було дотримано вимоги кримінального процесуального закону, а отже підстави для задоволення скарги відсутні.

На підставі викладеного, керуючись статтями 306, 307 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні скарги захисника ОСОБА_3 , поданої в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , на повідомлення слідчого про підозру у кримінальному провадженні № 0004627.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя: