УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30.11.2022 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000720 від 23.10.2022 року, -

ВСТАНОВИВ:
В провадження слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000720 від 23.10.2022 року, накладеного на транспортний засіб спеціалізований вантажний тягач «MAN TGX 18.440 WMAO6XZZ5BP027684» з д.н.з. НОМЕР_1 .

В обґрунтування вимог клопотання особа, що з ним звернулась, вказує на те, що у подальшій дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна потреба відпала.
Дослідивши клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Слідчий суддя зазначає, що до клопотання про скасування арешту майна заявником не долучено копію ухвали, на підставі якої слідчим суддею було накладено арешт, а тому слідчий суддя позбавлений можливості встановити правову підставу та мету застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, а також повідомити особу, за клопотанням якої було накладено арешт, про дату та час розгляду клопотання.
Також, слідчий суддя звертає увагу на те, що до клопотання заявника про скасування арешту майна не долучено докази, які б підтверджували те, що в подальшій дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна відпала потреба.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що правових підстав для скасування арешту майна не має, а тому подане клопотання задоволенню не підлягає.
При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що заявник не позбавлений процесуальної можливості повторно ініціювати питання скасування арешту майна, попередньо долучивши відповідні матеріали, якими правова позиція заявника буде підтверджуватися.
Таким чином, керуючись ст.174 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000720 від 23.10.2022 року відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1