Провадження № 1-кс/712/54/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 січня 2023 року Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси клопотання слідчого слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003075 від 27.12.2022 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області лейтенант поліції ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003075 від 27.12.2022 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.309 КК України.

Клопотання мотивоване тим, щов провадженні Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0003075 від 27.12.2022 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.309 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 27.12.2022р. близько 15 год. 20 хв. за адресою м. Черкаси, вул. Героїв Дніпра, 43 працівниками поліції виявлено гр. ОСОБА_4 , який в відділенні «Нова Пошта» №26269 отримав посилку з речовиною, яка може належати до наркотичних засобів та становити великі розміри.

Під час проведення оперативно розшукових заходів «по гарячих слідах» та первинних слідчих (розшукових) дій було встановлено, що до вчинення даного кримінального правопорушення з високим ступенем ймовірності може бути причетний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючий в АДРЕСА_1 .

Внаслідок огляду місця події 27.12.2022 року у встановленому законом порядку виявлено та вилучено:

- мобільний телефон «RedmiNoten», imei: НОМЕР_1 та НОМЕР_2 ;

- мобільний телефон «POCOF4 GT», іmei: НОМЕР_3 та НОМЕР_4 ;

- мобільний телефон «GalaxyS3 (2017)» imei: НОМЕР_5 та НОМЕР_6 .

Вищевикладені вилучені в ході огляду місця події телефони були поміщені до сейф-пакету НПУ №WAR 1356571 та визнані постановою слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області від 28.12.2022 речовими доказами.

Фактично вилучені речі мають ознаки предметів, передбачених ч. 1 ст. 98 КПК України, а саме є речовими доказами, тобто матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення та можуть бути використані як доказ факту чи обставин що встановлюється під час кримінального провадження.

Слідчий в клопотанні вказує, що 28.12.2022 року вилучені речі постановою слідчого визнано речовим доказом кримінального провадження, тому виникла необхідність у накладенні арешту на майно.

Слідчий в судове засідання не з`явився, надав суду клопотання про розгляд справи в його відсутність.

Особа в якої вилучено майно в судове засідання не з`явився, хоч належним чином повідомлений про час та місце слухання справи.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини які регулюються нормами кримінально-процесуального законодавства.

Статтею 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження визначено арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з вимогами ст.173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Виходячи з положень ч.10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення у кримінальному провадженні № 0003075 від 27.12.2022 року внесені за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України.

Постановою слідчого 28.12.2022 року вищевказані вилучені об`єкти визнано речовими доказами.

Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява № 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідальності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «АНтріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series A N 296-A, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява № 48191/99, п.п. 49-62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогам захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», п.п. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та з метою яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справ «Джеймс та інші проти Сполученого королівства», п. 50, Series A N 98).

Слідчий в клопотанні вказує, що вилучені речі можуть бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення та містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.Для встановлення істини у кримінальному провадженні є необхідність у збереженні речових доказів.

Відтак, враховуючи викладені вимоги практики Європейського суду з прав людини вважаю, що без накладення арешту на вказане майно, орган досудового розслідування буде позбавлений можливості досягти мети у встановлені істини у цьому кримінальному провадженні.

Також, вважаю, що матеріали кримінального провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, з метою збереження речового доказу, що може перешкодити кримінальному провадженню.

Оцінюючи встановлені в судовому засіданні обставини, завдання арешту майна, як виду заходу забезпечення кримінального провадження, наслідки, які матиме накладення арешту на майно, зважаючи на те, що вилучені речі відповідають ознакам речового доказу, оскільки можуть містити на собі сліди кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає за необхідне з метою забезпечення збереження речових доказів, клопотання слідчого задовольнити та накласти арешт на вилучені речі.

Керуючись ст. ст. 98, 100, 131, 132, 167, 170, 171 КПК України,слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на вилучені предмети 27.12.2022 року під час проведеного огляду місця події у громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 :

- мобільний телефон «RedmiNoten», imei: НОМЕР_1 та НОМЕР_2 ;

- мобільний телефон «POCOF4 GT», іmei: НОМЕР_3 та НОМЕР_4 ;

-мобільний телефон «GalaxyS3 (2017)» imei: НОМЕР_5 та НОМЕР_6 .

Організацію виконання ухвали покласти на слідчих, що перебувають в складі слідчої групи з розслідування даного кримінального провадження.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Повний текст ухвали складений 11.01.2023