Справа № 643/3112/22
Провадження № 1-кс/643/1096/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.12.2022 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001068 від 07.12.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт майна в обґрунтування якого зазначив, що 06.12.2022 року надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 06.12.2022 року за адресою: АДРЕСА_1 виявив посвідчення водія на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з ознаками підробки. (ЖЕО 29369 від 06.12.2022)

06.12.2022 року у період часу з 09:45 до 10:25 за адресою м. Харків, пр-т Героїв Харкова, 153, ст. дізнавачем СД ХРУП№2 ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_5 , було проведено огляд місця події. Під час огляду у гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає: АДРЕСА_2 , мобільний телефон: НОМЕР_1 , було виявлено водійське посвідчення НОМЕР_2 , ПК «Україна». Зам. 22-3230. ПК 2022р. II кв., видане 23.06.2022 року на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з ознаками підробки, на посвідченні мається фото та шрифт невстановленого стандарту, та за базою даних АРМОР було встановлено, що за номером посвідчення водія вхм НОМЕР_3 закріплено іншого гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Вище зазначене посвідчення, було в подальшому вилучено та запаковано в присутності понятих, підлягає арешту, оскільки даний предмет є матеріальним об`єктом, який є безпосереднім предметом кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України, зберіг на собі його сліди, та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, однак для встановлення цього факту необхідно проведення ряду додаткових процесуальних дій та проведення відповідної судової експертизи, що потребує додаткового часу.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Посилаючись на те, що вилучене майно підтверджує наявність ознак складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, існують підстави вважати, що воно є об`єктом вчинення злочину, з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, прокурор просить накласти на нього арешт.

Суд вважає, що прокурор не порушив строки звернення до суду з цим клопотанням.

В судове засідання прокурор не з`явився, до його початку подав заяву, в якій клопотання підтримав та просив суд його задовольнити, розглядати справу за його відсутності.

Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України, метою арешту майна є збереження речових доказів.
Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, отже накладення арешту є обґрунтованим та відповідає виконанню завдань, перелічених в абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити, накласти арешт на майно, яке було вилучено 06.12.2022 року за адресою м. Харків, пр-т Героїв Харкова, 153, в ході проведення огляду місця події, а саме: водійське посвідчення з ознаками підробки ВХМ 543890, ПК «Україна». Зам. 22-3230. ПК 2022р. II кв., видане 23.06.2022 року на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає: АДРЕСА_2 , мобільний телефон: НОМЕР_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Вирішення питання щодо визначення місця зберігання арештованого майна та осіб, відповідальних за його зберігання, покласти на орган досудового розслідування.

Копію ухвали направити прокурору.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_7 ОСОБА_8