Справа № 212/1121/23
У Х В А Л А

27 лютого 2023 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , за участі заявника ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді поштою із даною скаргою, в обґрунтування якої посилався на те, що 23 січня 2023 року ним було подано до Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області заяву про кримінальне правопорушення щодо вчинення службовими особами адміністрації Державної установи «Криворізька УВП № 3» кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України, за фактом їх відмови у порушення службових обов`язків 21 січня 2023 року надати можливість ОСОБА_3 здійснити телефонні розмови за телефоном, внаслідок чого були порушені права ОСОБА_3 , який утримується під вартою, на спілкування з близькими особами без обмеження часом. Однак на день подачі скарги відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР не були внесені, що, на думку скаржника, є порушенням вимог ст. 214 КПК.

В судовому засіданні скаржник, ОСОБА_3 , підтримав подану ним скаргу, вказуючи, що він не повинен за вимогами КПК визначати склад кримінального правопорушення, оскільки такими повноваженнями наділений слідчий та прокурор. Натомість, він повідомив фактичні обставини, які вказують на його думку про скоєння відносно нього злочину. Просив подану ним скаргу задовольнити.

В суді адвокат ОСОБА_4 вказував, що положення ст. 214 КПК зобов`язують прокурора внести відомості до ЄРДР при отриманні повідомлення від 23.01.2023 року про вчинення кримінального правопорушення, в рамках перевірки якого в ході досудового розслідування повинні встановлюватись наявність чи відсутність ознак такого правопорушення, на підставі чого просив суд задовольнити подану ОСОБА_3 скаргу.

Прокурор ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував необхідність задоволення скарги ОСОБА_3 , зазначивши, що обставини викладені у заяві ОСОБА_3 фактично стосуються прокурорського нагляду за додержанням законів при виконанні судових рішень у кримінальних справах, незгода із яким оскаржується в порядку КАС України. За вказаних обставин у прокурора відсутні підстави для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою з ОСОБА_3 .

Слідчий суддя, вивчивши письмові матеріали скарги, дійшов наступного висновку.

Так слідчий суддя встановив, що 23 січня 2023 року ОСОБА_3 звернувся до Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської обласної прокуратури із заявою про вчинення кримінального правопорушення у якій просив притягнути до кримінальної відповідальності службових осіб ДУ «Криворізька УВП № 3», які 21.01.2023 р. умисно, зловживаючи своїми службовими обов`язками, вчинили кримінальне правопорушення за ч. 1 ст. 364 КК України, оскільки незаконно обмежили його право на спілкування із близькими родичами та захисником телефоном 15 хвилинами, долучивши до такої заяви також письмові пояснення від 31.01.2023 року з описом обставин правопорушення.

Заступником керівника Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської обласної прокуратури надано відповідь ОСОБА_3 від 02.02.2023 р., згідно якої повідомлено заявника, що за результатами проведеної перевірки заява не містить об`єктивних даних, які могли б свідчити про вчинення кримінального правопорушення, у зв`язку з чим підстав для внесення відомостей за такою заявою ОСОБА_3 до ЄРДР не вбачається.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК передбачено право заявника оскаржити бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні, а вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Згідно із ч. 1 ст. 214 КПК слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

За п. 1.2 розділу II Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. До Реєстру підлягають внесенню відомості, які характеризують кримінальне правопорушення (п. 2.7 розділу II Положення).

При цьому, виходячи зі змісту ст. 214 КПК повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення наділені слідчий, прокурор, на яких відповідно покладений обов`язок внесення відповідних відомостей про вчинене кримінальне правопорушення.

У свою чергу слідчий суддя вказує, що відповідно до ч. 5 ст. 110 КВК України засудженим надається, в тому числі й під час перебування в стаціонарних закладах охорони здоров`я, право на телефонні розмови (у тому числі у мережах рухомого (мобільного) зв`язку) без обмеження їх кількості під контролем адміністрації, а також користуватися глобальною мережею Інтернет. Телефонні розмови оплачуються з особистих коштів засуджених. Телефонні розмови проводяться протягом дня у вільний від роботи час та поза часом, передбаченим для приймання їжі та безперервного сну, а за необхідності та за погодженням з адміністрацією - у будь-який час.

За ч. 8 ст. 110 КВК України порядок організації побачень, телефонних розмов, користування мережею Інтернет встановлюється Міністерством юстиції України.

Так «Правила внутрішнього розпорядку установ виконання покарань», які затверджені Наказом Міністерства юстиції України від 28 серпня 2018 року № 2823/5, регулюють порядок і умови виконання та відбування кримінальних покарань у виді арешту, обмеження волі, позбавлення волі на певний строк та довічного позбавлення волі.

За ч. 2 Розділу XIV (Порядок надання засудженим побачень і телефонних розмов з родичами, адвокатами та іншими особами) «Правил внутрішнього розпорядку установ виконання покарань», затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 28 серпня 2018 року № 2823/5, адміністрація установи виконання покарань забезпечує надання засудженим телефонних розмов без обмеження їх кількості у визначений розпорядком дня час. З метою реалізації права на телефонні розмови усіх засуджених, які відбувають покарання в установі, тривалість розмови одного засудженого не має перевищувати 15 хвилин. Телефонні розмови проводяться за рахунок засудженого під контролем представника адміністрації установи виконанням покарань протягом дня у вільний від роботи час і поза часом, передбаченим для приймання їжі та безперервного сну. За необхідності та за погодженням з адміністрацією установи виконання покарань телефонну розмову може бути надано у будь-який час. Телефонні розмови надаються засудженому за його письмовою заявою, в якій зазначаються місцезнаходження, телефонний номер абонента та тривалість розмови. У разі якщо засуджений набирає телефонний номер абонента, який не зазначений у заяві, вживає під час телефонної розмови нецензурні слова, телефонна розмова припиняється, про що робиться відмітка на заяві засудженого. Факт телефонної розмови засудженого реєструється у журналі обліку телефонних розмов засуджених (додаток 13).

Отже, права засуджених до позбавлення волі захищені Конституцією України та іншими нормативно-правовими актами, які регулюють питання виконання покарань, при цьому умови виконання такого покарання визначені «Правилами внутрішнього розпорядку установ виконання покарань», які є обов`язковими до виконання як адміністрацією установ виконання покарань, так й усіма засудженими.

Згідно із ч. 2 ст. 26 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює нагляд за додержанням законів при виконанні судових рішень у кримінальних справах, а також при застосуванні інших заходів примусового характеру, пов`язаних з обмеженням особистої свободи громадян в органах та установах, шляхом проведення регулярних перевірок, а також у зв`язку з необхідністю належного реагування на відомості про можливі порушення законодавства, що містяться у скаргах, зверненнях чи будь-яких інших джерелах. У межах реалізації зазначеної функції прокурор має право залучати відповідних спеціалістів.

Таким чином, дослідивши зміст долученої до скарги заяви про вчинення, на думку ОСОБА_3 , кримінального правопорушення представниками ДУ «Криворізька УВП № 3», у зв`язку з неналежним виконанням останніми ними своїх службових обов`язків, слідчий суддя дійшов висновку, що вона фактично стосується питання порядку надання ОСОБА_3 права на телефонні розмови, нагляд за чим здійснюється прокурором.

В той же час обставини, викладені ОСОБА_3 у його заяві від 23.01.2023 року, не можуть свідчити про вчинення посадовими особами ДУ «Криворізька УВП № 3» кримінального правопорушення за ст. 364 КК України, оскільки у ній не наведено обставин, які можуть свідчити за ст. 214 КПК України про вчинення кримінального правопорушення, зважаючи на склад такого кримінального правопорушення.

Натомість, за вказаних обставин вбачається, що засуджений ОСОБА_3 має право на звернення до суду за правилами адміністративного судочинства про визнання неправомірною бездіяльності посадових осіб Державної установи «Криворізька УВП № 3» щодо обмеження його права на телефонні розмови.

Аналогічна правова позиція була викладена у постанові Сьомого апеляційного адміністративного суду від 3 березня 2020 року по справі № 675/727/19.

За таких обставин, на переконання слідчого судді прокурор дійшов правомірного висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 , тому відсутні правові підстави для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою скаржника від 23.01.2023 року.

На підставі викладеного, скарга ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 303-306 КПК, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1