Справа №478/1100/21 пров. 1-кп/478/8/2023
У х в а л а

І м е н е м У к р а ї н и

29 березня 2023 року Казанківський районний суд Миколаївської області

в складі головуючої судді ОСОБА_1

за участю:секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Казанка кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.28, ч.4 ст.298, ч.2 ст.28, ч.2 ст.197-1 КК України,

В с т а н о в и в:

В провадженні Казанківського районного суду Миколаївської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.28, ч.4 ст.298, ч.2 ст.28, ч.2 ст.197-1 КК України.

Ухвалою суду від 31.01.2023 року в задоволенні клопотання захисників адвоката ОСОБА_7 , адвоката ОСОБА_8 , адвоката ОСОБА_9 про проведення судового засідання у даному кримінальному провадженні,за їх участю в режимі відео конференції через «Електронний суд» поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів відмовлено. Проведення судового засідання у кримінальному провадженні відкладено на 08 лютого 2023 року о 11 год. 30 хв.

Проте, обвинувачений ОСОБА_4 , його захисники ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , в судове засідання не з`явились, причини неявки суду не повідомили.

08 січня 2023 року від захисників адвоката ОСОБА_7 та адвоката ОСОБА_8 надійшли клопотання, сформовані в системі «Електронний суд» про проведення судового засідання за їх участю, та за участю обвинуваченого ОСОБА_4 в режимі відеоконференції через «Електронний суд» поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою суду від 08.02.2023 року відмовлено в задоволенні клопотання захисників адвоката ОСОБА_7 , адвоката ОСОБА_8 про проведення судового засідання у даному кримінальному провадженні,за їх участю в режимі відео конференції через «Електронний суд».

Ухвалою суду від 08.02.2023 року в задоволенні клопотання захисників адвоката ОСОБА_7 , та адвоката ОСОБА_8 про проведення судового засідання у кримінальному провадженні, за їх участю в режимі відео конференції через «Електронний суд» поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, відмовлено.

Обвинувачений ОСОБА_5 з`явився до приміщення Дарницького районного суду міста Києва.

Захисник ОСОБА_9 в судове засідання не з`явився, причини неявки суд не повідомив.

Обвинувачений ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, у зв`язку з неможливістю добратися до Жовтневого районного суду м. Запоріжжя.

29 березня 2023 року від захисників адвоката ОСОБА_7 та адвоката ОСОБА_8 надійшли клопотання, сформовані в системі «Електронний суд» про проведення судового засідання за їх участю, та за участю обвинуваченого ОСОБА_4 в режимі відеоконференції через «Електронний суд» поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, або надати захиснику ОСОБА_8 можливість проводити судове засідання в Дарницькому районному суді міста Києва.

Прокурор в судовому засіданні просив суд відкласти розгляд справи у зв`язку з неявкою в судове засідання обвинуваченого та захисників, в задоволенні клопотання захисників про проведення судового засідання в режимі відео конференції з використанням власних технічних засобів просила відмовити.

Частиною 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка закріплює право на справедливий суд, кожна людина має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Поняття «розумний строк» оцінюється з урахуванням низки критеріїв, у тому числі - специфіки кримінальної справи, кількості епізодів звинувачення, поведінки сторін тощо, та не може визначатись однаково для кожної справи.

У відповідності до загальних засад кримінального провадження учасники кримінального провадження та їх представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. Зловживання процесуальними правами визначається як дії, що суперечать завданню кримінального провадження.

Так згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до вимог ч. 1 та ч. 2ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що розумність тривалості провадження має бути оцінена в світлі конкретних обставин справи з врахуванням певних критеріїв, серед яких складність справи та поведінка заявника (рішення у справах «Пелісьє і Сассі проти Франції»,«Вергельський проти України»).

У розумінні ЄСПЛ сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Оцінюючи поведінку заявника, необхідно брати до уваги, зокрема, і факти невиконання ним процесуальних обов`язків, наприклад, неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, якщо це призвело до порушення розумного строку судового розгляду.

В ухвалі Верховного Суду у справі №676/7346/15-к від 30.05.2018 вказано про те, що хоча у КПК України не передбачено загального положення про заборону зловживання процесуальними правами, однак заборона зловживання такими є загально правовим принципом і поширюється на всі галузі права.

В ухвалі Верховного Суду у справі № 202/4467/14-к від 17.09.2019 зазначено: «Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 7 липня 1989 року, вказував на недопустимість зневілювання ключового принципу - верховенства права у випадках, коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом».

Поряд із цим, ККС ВС у постанові від 09.04.2019 року у справі № 306/1602/16-кзауважує, що процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання. При цьому в ухвалі від 18.09.2018 року у справі № 1-9/11 суд виходить із позиції, що законодавець чітко передбачив правила поведінки сторін у кримінальній справі на подання доказів, участь в їх дослідженні та доведенні їх переконливості, виступ у судових дебатах, оскарження процесуальних рішень суду, тобто учасники судового процесу мають діяти відповідно до загальних положень судового розгляду, а не зловживати своїми правами.

Оцінюючи процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_4 , суд зауважує таке.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судові засідання, призначені на 31.01.2023 року, 08.02.2023 року, та 29.03.2023 року не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомив. На підтвердження перебування на лікуванні станом на 29.03.2023 року жодного доказу не надано.

Статтею 323 КПК України передбачено, що якщо обвинувачений, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не прибув за викликом у судове засідання, суд відкладає судовий розгляд, призначає дату нового засідання і вживає заходів до забезпечення його прибуття до суду. Суд також має право постановити ухвалу про привід обвинуваченого та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення в порядку, передбаченому главами 11та12цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 7ст. 42 КПК, обвинувачений зобов`язаний прибути за викликом до суду, а в разі неможливості своєчасного прибуття заздалегідь повідомити про це.

У ч. 1ст. 138 КПК наведено перелік поважних причин неприбуття особи на виклик, серед яких у п. 3 - обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини), у п. 8 - інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

Відповідно до ст. 139 КПК, якщо обвинувачений, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом) не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку не прибуття на виклик слідчого судді, суду.

Із системного аналізу ст. 42 КПК, вбачається, що беззаперечним обов`язком обвинуваченого є його явка за викликом до суду, а в разі наявності поважних причин неможливості прибути за викликом до суду у визначений час, передбачених ст. 138 КПК, обвинувачений зобов`язаний заздалегідь повідомити про це суд.

З приводу невиконання обвинуваченим ОСОБА_4 обов`язків, передбачених п. 1 ч. 7 ст.42 КПК України, суд зазначає наступне, що неявка обвинуваченого в судове засідання з причин, визнаних судом неповажними або неповідомлення про причини неявки може слугувати підставою для вжиття заходів до забезпечення його прибуття до суду (привід обвинуваченого та/або накладення грошового стягнення).

Оцінюючи процесуальну поведінку захисника ОСОБА_9 суд зауважує таке.

В судове засідання, призначене на 29.03.2023 року, захисник не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Суд роз`яснює захиснику обвинуваченого ОСОБА_5 - адвокату ОСОБА_9 , що неявка адвоката в судове засідання з причин, визнаних судом неповажними або неповідомлення про причини неявки може слугувати підставою для встановлення факту зловживання процесуальними правами та може мати наслідком звернення суду до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури з питанням про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

Оцінюючи процесуальну поведінку захисників ОСОБА_7 та ОСОБА_8 суд зауважує таке.

В судове засідання, призначене на 31.01.2023 року, захисники ОСОБА_7 та ОСОБА_8 не з`явились без поважних причин.

31.01.2023 року надали клопотання, сформовані в системі «Електронний суд» про проведення судового засідання за їх участю, та за участю обвинуваченого ОСОБА_4 в режимі відеоконференції через «Електронний суд» поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою суду від 31.01.2023 року в задоволенні клопотання захисників адвоката ОСОБА_7 , адвоката ОСОБА_8 , адвоката ОСОБА_9 про проведення судового засідання у даному кримінальному провадженні,за їх участю в режимі відео конференції через «Електронний суд» поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів відмовлено.

Проведення судового засідання у кримінальному провадженні відкладено на 08.02.2023 року.

08.02.2023 року, саме в день розгляду справи, захисники знову звертаються з клопотаннями того ж змісту, сформованими в системі «Електронний суд», і просять проводити судові засідання в режимі відеоконференції через «Електронний суд» поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою суду від 08.02.2023 року в задоволенні клопотання захисників адвоката ОСОБА_7 , та адвоката ОСОБА_8 про проведення судового засідання у кримінальному провадженні, за їх участю в режимі відео конференції через «Електронний суд» поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, відмовлено.

Проте, 29.03.2023 року, саме в день розгляди справи, захисники, умисно зловживаючи своїми процесуальними правами, подають клопотання того ж змісту, сформованими в системі «Електронний суд», і просять проводити судові засідання в режимі відеоконференції через «Електронний суд» поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, або надати захиснику ОСОБА_8 можливість проводити судове засідання у режимі відео конференції в Дарницькому районному суді м. Києва.

Суд вважає, що адвокати ОСОБА_7 та ОСОБА_8 систематично вчиняють умисні дії, направлені на невиправдане затягування процесу та зловживання своїми процесуальними правами, а тому про наведене слід повідомити Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури міста Києва, залишивши за собою право звернення в подальшому до комісії з питанням про притягнення захисників до дисциплінарної відповідальності.

Щодо заявлених клопотань суд приходить такого висновку.

Відповідно до вимог пунктів 1, 5 частини 1, частин 2-5 статті 336 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України), судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), зокрема, у разі неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин; наявності інших підстав, визначених судом достатніми. Суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження. Якщо особа, яка братиме участь у судовому провадженні дистанційно, знаходиться у приміщенні, розташованому на території, яка перебуває під юрисдикцією суду, або на території міста, в якому розташований суд, судовий розпорядник або секретар судового засідання цього суду зобов`язаний вручити такій особі пам`ятку про її процесуальні права, перевірити її документи, що посвідчують особу, та перебувати поряд з нею до закінчення судового засідання. Якщо особа, яка братиме участь у судовому провадженні дистанційно, знаходиться у приміщенні, розташованому поза територією юрисдикції суду та поза територією міста, в якому розташований суд, суд своєю ухвалою може доручити суду, на території юрисдикції якого перебуває така особа, здійснити дії, передбачені частиною четвертою цієї статті.

Тобто, безпосередньо організація проведення судового засідання в режимі відеоконференції згідно зі статтею 336 КПК України покладається одночасно як на суд, що розглядає відповідне провадження, так і на суд (або орган досудового слідства, або установу попереднього ув`язнення, або установу виконання покарань) за територіальним місцезнаходженням учасника судового процесу, що обрав такий вид участі у засіданні.

Втім реалізація положень частин 4, 5 статті 336 КПК України у ході проведення судового засідання в режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення з використанням власного облікового запису в системі «EasyCon» є неможливою.

До таких висновків неодноразово приходив і Касаційний кримінальний суд у своїх рішеннях, зокрема, у справі № 263/5194/15-к (ухвала від 11.11.2021) та у справі № 760/15429/20 (постанова від 01.12.2021).

Як виключення, в умовах сучасних реалій у деяких випадках допускається проведення судового засідання в режимі відеоконференції за допомогою інших засобів.

Так, указом Президента України від 07.11.2022 № 757/2022, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 16.11.2022 № 2738-ІХ, строк дії воєнного стану в України продовжено до 19.02.2023.

У листі № 1/0/2-22 від 03.03.2022 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» (пункт 7) Верховний Суд зазначив, зокрема, якщо через об`єктивні обставини учасник кримінального провадження не може брати участь у засіданні в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою технічних засобів, визначених КПК України, як виняток можна допускати участь такого учасника в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою інших засобів, при цьому треба звернути увагу на роз`яснення такому учаснику його процесуальних прав та обов`язків.

Аналогічне положення наявне у пункті 10 рекомендацій Ради суддів України щодо роботи судів в умовах воєнного стану від 02.03.2022.

Тобто, в умовах воєнного стану, учасник кримінального провадження може бути допущений до участі у засіданні в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою власних засобів як виняток та лише у зв`язку із наявністю виключних об`єктивних обставин, які б дали підстави проводити дане судове засідання в режимі відеоконференції поза межами суду, всупереч положенням статті 336 КПК України.

Дана позиція узгоджується із позицією суддів Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, висловленою, зокрема у справах № 288/1628/20 (ухвала від 14.12.2022); № 490/3578/22 (ухвала від 05.10.2022); № 526/595/18 (ухвала від 27.10.2022); № 130/1596/18 (ухвала від 14.11.2022); № 321/814/20 (ухвала 18.11.2022).

Висловлюючи клопотання про проведення судового засідання у режимі відеоконференції, захисники повідомляють про те, що мають можливість приймати участь у судовому засіданні дистанційно. У той же час, захисники не вказують жодних об`єктивних обставин, які унеможливлюють їх прибуття до приміщення будь-якого іншого суду за їх територіальним місцезнаходженням. При цьому, наявність виключних об`єктивних обставин, які б дали підстави проводити дане судове засідання в режимі відеоконференції, захисниками не наведено.

Отже, підстави для задоволення клопотання захисників ОСОБА_7 та ОСОБА_8 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, тобто у спосіб, не передбачений КПК України, відсутні.

Клопотання захисника ОСОБА_8 про проведення судового засідання за його участю у дистанційному режимі відеоконференції між Казанківським районним судом Миколаївської області та Дарницьким районним судом м. Києва підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 28, 323, 369 КПК України, суд

П о с т а н о в и в:

Проведення судового засідання у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.28, ч.4 ст.298, ч.2 ст.28, ч.2 ст.197-1 КК України, відкласти до 11 год. 17 квітня 2023 року у приміщенні Казанківського районного суду з викликом прокурора, представників потерпілих, обвинуваченого ОСОБА_4 , захисників: ОСОБА_7 , ОСОБА_9 .

Проведення судового засідання у кримінальному провадженні, призначене на 17 квітня 2023 року о 11 год. , здійснювати у дистанційному режимі відео конференції.

Доручити Жовтневому районному суду м. Запоріжжя та Дарницькому районному суду міста Києва забезпечити проведення судового засідання у кримінальному провадженні в режимі відео конференції.

Виконання ухвали в частині технічного забезпечення відеоконференції з обов`язковою участю обвинуваченого ОСОБА_6 , доручити Жовтневому районному суду м. Запоріжжя. Зобов`язати уповноважену службову особу Жовтневого районного суду м. Запоріжжя встановити особу обвинуваченого, та вручити йому пам`ятку про процесуальні права.

Виконання ухвали в частині технічного забезпечення відеоконференції з обов`язковою участю обвинуваченого ОСОБА_5 , адвоката ОСОБА_8 доручити Дарницькому районному суду міста Києва. Зобов`язати уповноважену службову особу Дарницького районного суду м. Києва встановити особу адвоката, обвинуваченого, вручити йому пам`ятку про процесуальні права.

Визнати неявку обвинуваченого ОСОБА_4 в судове засідання, призначене на 29 березня 2023 року, без поважних причин.

Роз`яснити обвинуваченому наслідки неприбуття в судове засідання, передбачені ст.323 КПК України, зокрема якщо обвинувачений, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не прибув за викликом у судове засідання, суд відкладає судовий розгляд, призначає дату нового засідання і вживає заходів до забезпечення його прибуття до суду. Суд також має право постановити ухвалу про привід обвинуваченого та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення в порядку, передбаченому главами 11та12цього Кодексу.

Довести до відома захисника обвинуваченого ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_9 зміст цієї ухвали, зокрема щодо наступної дати судового засідання та роз`яснити, що неявка адвоката в судове засідання з причин, визнаних судом неповажними або неповідомлення про причини неявки може слугувати підставою для встановлення факту зловживання процесуальними правами та може мати наслідком звернення суду до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури з питанням про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

Встановити умисний характер дій захисників ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , направлених на невиправдане затягування процесу та зловживання своїми процесуальними правами. Повідомити про наведене Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури міста Києва, залишивши за собою право звернення в подальшому до комісії з питанням про притягнення захисників до дисциплінарної відповідальності.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1