Справа № 524/2405/23
Провадження № 1-кс/524/879/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2023 року

Слідчий суддя Автозаводського районного суду м. Кременчука ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Кременчуці Полтавської області клопотання слідчого СВ Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, зареєстрованого 09.04.2023 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000882 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

встановив:

Слідчий СВ Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту у кримінальному провадженні №0000882 від 09.04.2023, яке погоджено прокурором, а саме просить накласти арешт на мобільний телефон «РОСО М5 Black» 4GB RAM 64 GB ROM чорного кольору, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , який добровільно видав гр-н ОСОБА_4 , 1987 р.н. по АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_5 . Також, слідчий просив повернути вказаний телефон на відповідальне зберігання власнику.

Слідчий у судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином. Надав заяву про розгляд клопотання без його участі, просив клопотання задовольнити.

Власник майна у судове засідання не з`явився, про день та час розгляду клопотання повідомлений у спосіб визначений ст.ст. 111,135 КПК України. Надіслав до суду заяву про те, що не заперечую щодо накладення арешту на телефон, просить розглянути клопотання у його відсутність.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Слідчим суддею встановлено, що СВ Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000882 від 09.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що 18.04.2023 року в приміщенні службового кабінету №44 Кременчуцького РУП по вул.29 вересня, 6 м. Кременчука ОСОБА_4 , 1987 р.н. добровільно видав мобільний телефон «РОСО М5 Black» 4GB RAM 64 GB ROM чорного кольору, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановою слідчого СВ Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області від 18.04.2023 вказаний телефон визнано речовим доказом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

За п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно п.п. 1, 2, 5, 6 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого,засудженого, третіх осіб.

Частиною 1 ст. 173 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Слідчим доведено, що вилучені речі, мають значення для забезпечення кримінального провадження, за існування підстав вважати, що це майно є доказом злочину, відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для арешту майна. При цьому, слідчий суддя враховує можливість використання його як доказу у кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Керуючись статтями 98, 167, 170, 171, 173 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон «РОСО М5 Black» 4GB RAM 64 GB ROM чорного кольору, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , який добровільно видав гр-н ОСОБА_4 , 1987 р.н. по вул. 29 вересня, м. Кременчука, який належить ОСОБА_5 .

Речовий доказ мобільний телефон «РОСО М5 Black» повернути власнику на відповідальне зберігання, заборонивши йому відчужувати та розпоряджатися будь-яким чином цим майном та зобов`язати надавати його органу досудового розслідування на першу вимогу при необхідності проведення слідчих дій.

Попередити власника майна про необхідність збереження речового доказу та про кримінальну відповідальність за незаконні дії щодо майна, на яке накладено арешт за ст.388 КК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1