У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2023 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю заявника адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву захисника ОСОБА_3 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від участі у розгляді кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000241 від 13 вересня 2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 (справа №760/14394/22),

В С Т А Н О В И В:

06 березня 2023 року адвокат ОСОБА_3 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 звернувся до суду із заявою про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 в рамках розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.

Заява мотивована тим, що в провадженні судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України. Захисником ОСОБА_3 подано клопотання про визнання доказів, долучених стороною обвинувачення очевидно недопустимими, із зазначенням обґрунтованості очевидної їх недопустимості, але суддя ОСОБА_5 відмовив у задоволенні клопотання в судовому засіданні. При цьому, ухвали про відмову у задоволенні клопотання суддею не було оголошено, відсутня ухвала в Єдиному державному реєстрі судових рішень, стороні захисту копію ухвали вручено не було. Такі дії судді ОСОБА_5 , на думку заявника, порушують вимоги ст. 89 КПК України та викликають сумнів в його неупередженості.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлений належним чином.

Суддя ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, правом надання пояснень, у тому числі письмових, не скористався.

Захисник ОСОБА_3 в судовому засіданні заяву про відвід судді ОСОБА_5 підтримав, просив задовольнити з підстав, викладених у ній, також зазначив, що суддею під час судового засідання не були розглянуті всі клопотання сторони захисту, у зв`язку з чим вважає такі дії упередженими.

Дослідивши заяву про відвід судді та додані до неї документи, вислухавши учасників провадження, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

В провадженні судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.

06.03.2023 року захисником ОСОБА_3 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 було подано заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_5 в рамках вищезазначеного кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Згідно положень ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, суддя зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами йому може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.

Статтею 75 КПК України визначено обставини, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, а саме: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Також, згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі "Мироненко і Мартенко проти України" (рішення від 10 грудня 2009 року), наявність безсторонності має визначатися для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria), рішення від 24 лютого 1993 року, серія А, № 255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та "Веттштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland, заява № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" Pullar v. the United Kingdom), рішення від 10 червня 1996 року, Reports 1996-III, с. 794, п. 38). Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. згадане вище рішення у справі Веттштайна Wettstein), п. 43).

У своєму рішенні по справі "Фельдман проти України" Європейський суд з прав людини порушенням ст. 6 Конвенції визнав незабезпечення суддею достатніх гарантій для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу його безсторонності (див. рішення у справі "Фельдман проти України", заяви N 76556/01 та 38779/04, рішення від 8 квітня 2010 року, п.97).

Обґрунтовуючи заяву про відвід судді, заявник зазначає те, що він звертався до суду з клопотанням про визнання доказів, долучених стороною обвинувачення, очевидно недопустимими із зазначенням обґрунтованості очевидної їх недопустимості, але суддя ОСОБА_5 відмовив у задоволенні клопотання в судовому засіданні.

При цьому, ухвали про відмову у задоволенні клопотання суддею не було оголошено, відсутня ухвала в Єдиному державному реєстрі судових рішень, стороні захисту копію ухвали вручено не було. Такі дії судді ОСОБА_5 , на думку заявника, порушують вимоги ст. 89 КПК України та викликають сумнів в його неупередженості.

Слідчий суддя зазначає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція).

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Згідно із суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (справа «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року, пункти 49, 50).

Суддя вважається безстороннім, поки не доведено зворотного.

Крім того, сумніви мають бути застосовані на фактичних обставинах, а не на припущеннях про можливий розвиток подій.

Презумпція особистої неупередженості судді діє допоки не з`являться докази на користь протилежного.

Необхідно зазначити, що учасники справи не можуть використовувати інститут відводу суддів з метою схиляння суду до ухвалення бажаного для них процесуального рішення.

Необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є так само порушенням права на справедливий суд, як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді.

КПК України не передбачає права суду, який розглядає відвід перевіряти законність прийнятих рішень суддею, якому заявлено відвід, аналізувати порядок їх прийняття чи надавати оцінку доказам у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя вважає, що передбачені п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України обставини, які б виключали участь судді ОСОБА_5 у розгляді кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 відсутні.

Слідчий суддя зазначає, що незгода з процесуальними діями судді, не є підставою для його відводу, оскільки вона не дає підстав стверджувати про упередженість судді, а є лише підставою для оскарження судового рішення в апеляційному порядку.

Слідчий суддя вважає, що зазначені в даному випадку мотиви заяви про відвід судді фактично свідчать про незгоду заявника з діями головуючого в судовому засіданні під час розгляду кримінального провадження.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя дійшов висновку про необґрунтованість заяви захисника ОСОБА_3 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 .

Керуючись ст. 75, 80-81 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви про відвід судді - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали буде оголошено 20 березня 2023 року о 17 годині 50 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1