Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/369/23
Провадження № 1-кс/382/52/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2023 року м. Яготин

Яготинський районний суд Київської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву прокурора Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 у справі № 382/369/23 у кримінальному провадженні № 0000401 від 24.02.2023 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні судді Яготинського районного суду Київської області ОСОБА_4 перебуває справа № 382/369/23 у кримінальному провадженні № 0000401 від 24.02.2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Прокурор подала заяву про відвід судді ОСОБА_4 , яка мотивована тим, що 14.02.2023 постановою Яготинського районного суду у справі № 382/112/23, провадження №3/382/216/23 (суддя ОСОБА_4 ), ухвалено матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 51 КУпАП передати до відділення поліції №2 Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області для проведення досудового розслідування. На підставі вказаної постанови суду внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000401 від 24.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. За результатом проведеного досудового розслідування 08.03.2023 до суду скеровано обвинувальний акт по обвинуваченню ОСОБА_5 за ч. 4 ст. 185 КК України. У зв`язку з цим, прокурор просила задовольнити заяву про відвід судді ОСОБА_4 від участі у кримінальному провадженні № 0000401 від 24.02.2023 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Суддя про дату, час і місце розгляду заяви про відвід повідомлений у встановленому законом порядку та правом надання пояснень не скористався. Учасники справи належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду заяви про відвід судді, до суду не з`явились, про причини неявки не повідомили. Неявка не є перешкодою для розгляду заяви про відвід судді.

Дослідивши заяву, додані до неї докази та матеріали справи, суд прийшов наступного висновку.

При вирішенні цієї заяви, суд керується положеннями кримінального процесуального законодавства України, а також враховує практику Європейського суду з прав людини.

У справі за заявою Мироненка і Мартиненка проти України Європейський суд з прав людини зазначив, що згідно з усталеною практикою Суду наявність безсторонності суду має визначатися для цілей п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (рішення у справах Фей проти Австрії, Ветштайн проти Швейцарії). У кожній окремій справі слід визначити чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та сутність, що свідчать про те, що суд є безстороннім (справа Пуллар проти Сполученого королівства).

Відповідно п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободкожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Як роз`яснив Європейський суд з прав людини в п.66 рішення від 3 травня 2007 року у справі «Бочан проти України», в п.49, п.52 рішення від 9 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України» та в п.28 рішення від 15 липня 2010 року у справі «Газета «Україна-центр» проти України», безсторонність в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критеріютобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

Крім того, у п. 105 рішення від 9 січня 2013 року у справі «Олександр Волков проти України» Європейський суд з прав людини наголосив, що між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності.

Згідно Бангалорським принципам поведінки суддів, схваленими резолюцією Економічної і Соціальної Ради ООН №2006/23 від 27 липня 2006 року, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

За змістом ст. 2, ч. 1 ст. 7Закону України «Про судоустрійі статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України; кожному гарантується захист його прав, свобод та законних інтересів незалежним і безстороннім судом, утвореним відповідно до закону. У п.п. 1, 2, 4 ч. 7 ст. 56цього Закону зазначено, що суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо тасвоєчасно розглядатиі вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів; виявляти повагу до учасників процесу.

При вирішенні заяви про відвід, суддею враховується передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи незалежним та безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно ч. 1 ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьоюстатті 35 цього Кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

У справі «П`єрсак проти Бельгії» Європейський суд з прав людини зазначив, що безсторонність суду, зазвичай, означає відсутність упередженості й включає в себе суб`єктивний та об`єктивний критерії. Визначаючи суб`єктивну складову вказаного поняття, ЄСПЛ у справі «Гаусшильдт проти Королівства Данії» вказав, що в процесі об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі, при цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки. Таким чином, критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його об`єктивності.

Об`єктивну складову категорії «безсторонній суд» Європейський суд з прав людини визначив у справі «Фей проти Австрії», зазначивши, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів у тому, що її забезпечено й гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, що можуть бути встановлені та змусити сумніватися в неупередженості судді. В рішенні у справі «Мироненко і Мартиненко проти України» ЄСПЛ констатував необхідність визначення в кожній окремій справі, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, яка свідчить про небезсторонність суду.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Згідно ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Наведений перелік підстав для заявлення відводу чи самовідводу судді є вичерпним.

Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Разом з тим, суду не надано доказів про те, що відсутні підстави вважати суддю таким, що виявлятиме та підтримуватиме високі стандарти поведінки під час розгляду кримінального провадження та буде розглядати її неупереджено, об`єктивно, законно та справедливо.

Однак, враховуючи практику ЄСПЛ, а також приймаючи до уваги постанову у справі про адміністративне правопорушення, на яку посилається прокурор, з метою виключення будь-яких сумнівів в неупередженості судді при розгляді вищевказаного кримінального провадження, суд вважає за необхідне подану прокурором заяву задовольнити.

За таких обставин та керуючись ст. ст. 75, 81, 94, 242-244 КПК України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ст. 9 Конституції України, ч. 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ст. 2, 7 Закону України «Про судоустрій та статус суддів»,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву прокурора Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури Київської області про відвід судді ОСОБА_4 головуючого в кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України, задовольнити.

Відвести суддю ОСОБА_4 від розгляду справи № 382/369/23 у кримінальному провадженні № 0000401 від 24.02.2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, передавши матеріали справи до канцелярії Яготинського районного суду Київської області для визначення головуючого судді автоматизованою системою документообігу суду.

Ухвала окремому апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1