Справа № 216/2089/23
Провадження № 1-кс/216/907/23
УХВАЛА

іменем України

05.04.2023 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Криворізького районного управління поліції Головного Управління Національної поліції в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, -

ВСТАНОВИВ:

До Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу надійшла вказана скарга, в якій заявник просить зобов`язати уповноважену особу Криворізького районного управління поліції Головного Управління Національної поліції в Дніпропетровській області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за повідомленням ОСОБА_3 від 27.03.2023р. про вчинення кримінального самим заявником ОСОБА_3 правопорушення передбаченого ст. 382 КК України.

В обгрунтування заявленої скарги послався на те, що 29.06.2022 він звернувся із повідомленням про кримінальне правопорушення до Криворізького районного управління поліції Головного Управління Національної поліції в Дніпропетровській області.

Однак уповноважені особи Криворізького районного управління поліції Головного Управління Національної поліції в Дніпропетровській області жодних дій спрямованих на внесення наданих відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань не вчинили.

У судовому засіданні заявник ОСОБА_3 скаргу підтримав, просив її задовольнити. Пояснив, що 28.03.2018 р. Центрально-Міським районним судом м. Кривого Рогу постановлено ухвалу, якою визнано явку позивача ОСОБА_3 в судове засідання обов`язковою. Вказану ухвалу заявник не отримував та не виконав, у зв`язку з чим звернувся з заявою про кримінальне правопорушення передбачене ст. 382 КК України.

Представник Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, повідомлявся належним чином.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, відсутність слідчого та прокурора не є перешкодою для розгляду скарги, на підставі чого слідчий суддя розглядає скаргу за їх відсутності.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи імперативно встановлені скорочені терміни розгляду скарг в порядку ст. 303 КПК України, а також те, що кожна сторона про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином із урахуванням принципу диспозитивності була наділена судом можливістю скористатися своїм правом надати докази на підтвердження своїх вимог і заперечень, слідчий суддя визнав можливим розглянути скаргу за відсутності представника Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Суд, дослідивши скаргу з доданими до неї документами, вислухавши доводи заявника, приходить до наступного висновку.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду.

Згідно до ч. 1, ч. 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Отже, предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто така заява, як передумова для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні має містити достатні дані про наявність в описаній заявником події ознак кримінально-караного діяння.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Згідно ч. 5 п. 4 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. До ЄРДР також вносяться відомості про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Пунктом 1.2 розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. До Реєстру підлягають внесенню відомості, які характеризують кримінальне правопорушення (п. 2.2 розділу ІІ положення).

Системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. До того ж законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у відповідності до положень ч. 1 ст. 214 КПК України та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч. 4 ст. 214 КПК України.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Отже, з огляду на викладене можна дійти висновку, що предметом судового контролю слідчого судді може бути бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Зі змісту повідомлення ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення від 27.03.2023 року, вбачається, що він просив посадових осіб Криворізького районного управління поліції Головного Управління Національної поліції в Дніпропетровській області внести відомості про вчинення кримінального правопорушення, та розпочати досудове розслідування відносно самого заявника ОСОБА_3 за ст. 382 КК України (невиконання судового рішення).

Відповідно до ст. 382 КК України, невиконанням судового рішення слід розуміти умисне невиконання вироку, рішення, ухвали, постанови суду, що набрали законної сили, або перешкоджання їх виконанню.

Невиконання судового акта - це бездіяльність, що полягає у незастосуванні передбачених законом і судовим актом заходів, необхідних для його виконання, за умови, якщо суб`єкт був зобов`язаний і мав реальну можливість виконати судовий акт.

Суб`єктивна сторона злочину за умови, якщо він не спричиняє наслідків, зазначених у ч. 3 ст. 382 КК, - лише прямий умисел.

Таким чином, обов`язковою умовою для початку досудового розслідування за ст. 382 КК України є умисне невиконання судового рішення.

Разом з тим, в повідомленні від 27.03.2023р. йде мова, про те, що ОСОБА_3 не виконав ухвалу Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу від 28.03.2018 р., оскільки дізнався про її існування лише у листопаді 2022 року та в період з листопада 2022 року по березень 2023 року намагався її виконати.

Таким чином, подана ОСОБА_3 скарга та заява від 27.03.2023р. не містить достатніх та конкретних даних, які б вказували на наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст. 382 КК України.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що скарга ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Криворізького районного управління поліції Головного Управління Національної поліції в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 303, 304, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Криворізького районного управління поліції Головного Управління Національної поліції в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 07 квітня 2023 року о 15-00 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1