УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2022 року

м. Харків

справа № 638/6179/22

провадження № 1-кс/638/1128/22

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

заявниці - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції у Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

установив:

03 листопада 2022 року ОСОБА_3 вернулася до Дзержинського районного суду м. Харкова зі скаргою на бездіяльність Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції у Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій просить зобов`язати слідчого Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції у Харківській області внести відомості про кримінальне правопорушення, передбачене частиною першою статті 140 КК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування.

Скарга обгрунтована тим, що 24 жовтня 2022 року ОСОБА_3 звернулась до Харківського районного управління поліції № 3 Головного Управління Національної поліції в Харківській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 140 Кримінального Кодексу України (вх. № 19431), також просила визнати її потерпілою, що підтверджується відповідними доказами звернення, що додаються до скарги. Натомість відомості за її заявою (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення не було внесено до ЄРДР.

Зазначила, що її чоловік ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , поступив до Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради «Обласна клінічна лікарня» (надалі КНП ХОР «ОКЛ»), медична карта стаціонарного хворого № 9.11427 з діагнозом: гостре порушення мозкового кровообігу - ішемічний інсульт. 19 жовтня 2022 року була проведена за допомогою катетера тромбекстракція-тромбаспірація із сегменту правої внутрішньої сонної артерії. 20 жовтня 2022 року була здійснена друга операція: декомпресивна краніотомія в лобно-скронево-тім`яній ділянці праворуч.

При проведенні першої операції відбувся внутрішньомозковий крововилив, який відповідно до висновку лікаря патологоанатома і призвів до смерті ОСОБА_4 . Копія лікарського свідоцтва про смерть № 521 ОСОБА_4 додається. Однак, у лікарському свідоцтві про смерть ОСОБА_4 не вказано механізм виникнення крововиливу у мозок. Вказує на те, що чоловік страждав на гіпертонію II стадії, а не III стадії, як зазначено у медичній карті стаціонарного хворого. А відтак, на думку скаржниці, висновок лікаря патологоанатома не можна вважати належним.

Заявниця ОСОБА_3 у судовому засіданні вимоги скарги підтримала в повному обсязі з наведених в ній підстав та просила задовольнити.

Прокурор, уповноважена особа ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області в судове засідання не з`явились, причин неявки не повідомили, про час та місце слухання скарги була повідомлені належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи не надходило.

Відповідно до частини третьої статті 306 КПК України відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Згідно з частиною четвертою статті 107 КПК України у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень статті 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, cтрок розгляду даної категорії справ, суд вважає можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутності осіб, які не з`явились, на підставі наданих доказів.

Вислухавши заявницю, дослідивши матеріали скарги та додані до неї докази, слідчий суддя доходить такого висновку.

24 жовтня 2022 року ОСОБА_3 звернулась до Харківського районного управління поліції № 3 Головного Управління Національної поліції в Харківській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 140 Кримінального Кодексу України.

Відповідно до талону-повідомлення єдиного обліку № 190080 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення, заяву ОСОБА_3 було зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України (журнал єдиного обліку ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області за № 19431.

Частиною першою статті 303 КПК України визначено рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження, серед яких, відповідно до пункту 1 частини першої статті 303 КПК України передбачено право заявника оскаржити бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно з вимогами частини першої статті 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені частиною п`ятою статті 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Кримінально - процесуальний кодекс України передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень. Разом з тим слід враховувати, що на цьому етапі розвитку правових відносин стосовно ймовірного вчинення діяння, відповідальність за яке встановлена КК України, не достатньо об`єктивних відомостей навіть для попередньої констатації наявності або відсутності ознак складу злочину.

Вказане свідчить, що дана заява є повідомленням про кримінальне правопорушення, а відтак дана обставина зобов`язує уповноважених осіб внести необхідні відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування.

Відповідно до статті 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Завершальною стадією кримінального провадження є виконання вироку, ухвали, постанови (судового рішення). У цій стадії здійснюється реалізація судового рішення, яке набрало законної сили, а також вирішуються питання, що виникають при зверненні судового рішення до виконання та безпосередньому його виконанні, здійснюється нагляд і контроль за його виконанням.

У стадії виконання судових рішень посадові особи зобов`язані забезпечити здійснення прав людини і громадянина в межах, установлених Конвенцією про захист прав і основних свобод людини. Завданнями виконання судового рішення як стадії кримінального процесу є організація процесуальної діяльності, спрямованої на: звернення судового рішення до виконання; забезпечення у встановлених законом випадках повної або часткової реалізації судового рішення; вирішення встановлених законом питань, які виникають під час фактичного виконання судового рішення; здійснення контролю та прокурорського за виконанням судового рішення.

Саме в цій стадії досягається той результат, який бажає мати держава, починаючи з моменту внесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (частина друга статті 214 КПК).

Нормами кримінального процесуального законодавства України встановлюється імперативний обов`язок після отримання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення внесення за нею відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань так, як згідно з частиною першою статті 25 КПК України, прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Порядок формування та ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, а також надання відомостей з нього, передбачений «Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань», затвердженого наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020. Формування Реєстру розпочинається з моменту внесення до нього Реєстратором відповідних відомостей про кримінальне правопорушення, зазначених у заяві чи повідомленні про його вчинення або виявлених ним самостійно з будь-якого джерела. Усні заяви заносяться слідчим, дізнавачем (уповноваженою особою іншого підрозділу) або прокурором до протоколу, який підписується заявником.

При цьому, 3 розділом вказаного «Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань» (далі Положення») передбачені строки внесення відомостей до Реєстру досудових розслідувань. Як зазначено в п.1 третього розділу вказаного Положення: внесення відомостей до Реєстру здійснюється з дотриманням строків, визначених КПК України та цим Положенням, а саме про: заяву, повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення. Такі відомості вносяться у термін, визначений частиною першою статті 214 КПК України.

При цьому, законодавцем передбачено частиною першою статті 214 КПК України, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язані внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, внесення відомостей після подання повідомлення, яким в даному випадку є рішення суду, що набрало законної сили і яким зобов`язано внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР, повинно відбуватись з дотриманням певних строків, передбачених законодавцем в частині першій статті 214 КПК України. Відповідно і оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, підлягає оскарженню відповідно до вимог, передбачених п.1 частини першої статті 303 КПК.

Згідно з вимогами частини першої статті 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені частиною п`ятою статті 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Кримінально - процесуальний кодекс України передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень. Разом з тим слід враховувати, що на цьому етапі розвитку правових відносин стосовно ймовірного вчинення діяння, відповідальність за яке встановлена КК України, не достатньо об`єктивних відомостей навіть для попередньої констатації наявності або відсутності ознак складу злочину.

Вказане свідчить, що дана заява є повідомленням про кримінальне правопорушення, а відтак дана обставина зобов`язує уповноважених осіб внести необхідні відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування.

З огляду на викладене, керуючись принципом змагальності кримінального провадження щодо подання до суду доказів своєї правової позиції, враховуючи, що суду не надано доказів внесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 24 жовтня 2022 року, слідчий суддя доходить висновку, що особа, яка прийняла зазначену у скарзі заяву не виконала вимоги частини першої статті 214 КПК України, оскільки зробити висновок щодо наявності обставин, ознак та елементів складу кримінального правопорушення можливо лише в ході проведення досудового розслідування за результатами здійснення певних слідчих дій.

Крім того, слідчий суддя зазначає, що з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, враховуючи вимоги частини другої статті 26 КПК України, слідчі судді не наділені повноваженнями здійснювати оцінку обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Отже, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу кримінального правопорушення, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям провадження, відповідно до статті 284 КПК України.

Беручи до уваги вищенаведене, а також те, що заява ОСОБА_3 містить виклад обставин, що можуть свідчити про наявність ознак кримінального правопорушення, слідчий відповідно до частини першої статті 214 КПК України був зобов`язаний внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості після надходження заяви ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення. Формою реалізації рішення, відповідно до частини другої статті 307 КПК України, є зобов`язання вчинити певну дію.

Тому скарга щодо зобов`язання слідчого Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції у Харківській області внести до ЄРДР відомості за заявою ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення від 24 жовтня 2022 року є обґрунтованою.

Разом із тим, частиною п`ятою статті 40 КПК України чітко визначено, що слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого. За змістом статті 214 КПК України обов`язок з визначення попередньої кваліфікації кримінального правопорушення покладений саме на слідчого та/або прокурора, якого кримінальним процесуальним Законом визначено як реєстратора кримінального правопорушення.

Водночас, слідчий суддя зауважує, що внесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до ЄРДР є обов`язком слідчого, прокурора. Саме вони вносять відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (пункт 4 частина п`ята статті 214 КПК України) та попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (пункт 5 частина п`ята статті 214 КПК України).

Таким чином, визначення попередньої правової кваліфікації кримінального правопорушення та короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, відомості про які вносяться до ЄРДР, не належить до повноважень слідчого судді.

Враховуючи викладене, скарга в частині визначення правової кваліфікації кримінального правопорушення за частиною першою статті 140 Кримінального Кодексу України не підлягає задоволенню.

Cтосовно визнання потерпілою суд зазначає наступне.

Також статтею 36 КПК України передбачено, що прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Слідчий суддя не може перебирати на себе функції прокурора, визначати обсяг, зміст підозри, правову кваліфікацію, оцінювати зібрані докази.

До повноважень слідчого судді статтею 303 КПК України також віднесено розгляд скарг на окремі рішення, дії та бездіяльність слідчого чи прокурора. Наведений у статті 303 КПК України перелік таких рішень, дій чи бездіяльності є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Відповідно до частин першої - п`ятої статті 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди, а також адміністратор за випуском облігацій, який відповідно до положень Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" діє в інтересах власників облігацій, яким кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення.

Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.

Потерпілим не може бути особа, якій моральна шкода завдана як представнику юридичної особи чи певної частини суспільства.

За наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

При цьому вищезазначеною нормою передбачено можливість оскарження до слідчого судді лише постанови про відмову у визнанні потерпілим.

Відповідно до статті 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Статтею 26 КПК України встановлено засади диспозитивності кримінального провадження. Так, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

З огляду на викладене слідчий суддя також зауважує, що вимога щодо зобов`язання визнати особу потерпілою буде суперечити вищезазначеним принципам змагальності сторін та диспозитивності кримінального провадження. Слідчий суддя не вправі перебирати на себе функції інших учасників кримінального провадження, а також втручатись у закріплену статтями 36, 40 КПК України процесуальну самостійність слідчого та прокурора.

Крім того, слід зазначити, що кримінальним процесуальним законодавством не передбачено такого рішення слідчого судді за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування як визнання бездіяльності незаконною.

Беручи до уваги вищенаведене, суд доходить висновку про наявність правових підстав для задоволення скарги частково, зобов`язати уповноважену особу Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції у Харківській області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 24 жовтня 2022 року та розпочати досудове розслідування. В іншій частині у задоволенні скарги слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 9, 303-307, 369 - 372 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції у Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважену особу Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції у Харківській області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 24 жовтня 2022 року та розпочати досудове розслідування.

В іншій частині у задоволенні скарги відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 08 листопада 2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1 .