Справа № 496/1393/23
Провадження № 1-і/496/4/23
УХВАЛА

28 лютого 2023 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

за участю секретаря - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

захисника - ОСОБА_4

обвинуваченого - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Біляївка в режимі відеоконференції клопотання прокурора Новотроїцького відділу Генічеської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів.

При цьому прокурор посилається на те, що в провадженні Генічеського районного суду Херсонської області перебувало кримінальне провадження № 0000225 від 09.11.2021 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Відповідно до розпорядження Голови Верховного Суду від 26.09.2022 року № 52 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» та визначено з 03.10.2022 року територіальну підсудність судових справ Генічеського районного суду Херсонської області за Біляївським районним судом Одеської області. Вказує, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, яке відповідно до ч. 6 ст.12 КК України, відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років. Ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 04.01.2023 року обвинуваченому ОСОБА_5 був продовжений запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 (шістдесят) днів. Строк тримання під вартою обвинуваченого, встановлений ухвалою суду закінчується 04.03.2023 року, однак судове провадження не закінчено, ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, не зменшилися, а тому строк дії запобіжного заходу необхідно продовжити.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримала та просила його задовольнити з підстав зазначених у клопотанні.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення вказаного клопотання прокурора, посилаючись на те, що ризики, на які посилається прокурор, не існують, оскільки частина Херсонської області є окупованою, невідоме місце знаходження свідків та яким чином обвинувачений може впливати на них, обвинувачений ОСОБА_5 не має намірів переховування від суду.

Обвинувачений ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав думку захисника.

Вислухавши думку учасників судового провадження, вивчивши матеріали кримінального провадження, оцінивши надані докази, суд приходить до наступного.

В провадженні Генічеського районного суд Херсонської області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000225 від 09.11.2021 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Ухвалою Генічеського районного суду Херсонської області ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, який неодноразово було продовжено.

На підставі розпорядження Голови Верховного Суду від 26.09.2022 року № 52 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» з 03.10.2022 року визначено територіальну підсудність судових справ Генічеського районного суду Херсонської області за Біляївським районним судом Одеської області.

Ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 04.01.2023 року було продовжено строк застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 до 04.03.2023 року.

Згідно з ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу (його продовження) враховується вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв?язків підозрюваного в місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців; наявність постійного місця роботи, навчання; репутацію, майновий стан підозрюваного; наявність судимостей; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

За змістом ст. 199 КПК України підставою для продовження строку тримання під вартою є обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Вирішуючи питання доцільності продовження строку тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою, суд вважає, що прокурор належним чином мотивував своє клопотання.

Так, ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які враховувалися при застосуванні до обвинуваченого даного виду запобіжного заходу і його продовженні, на час розгляду зазначеного кримінального провадження у суді не відпали і не зменшились, оскільки ОСОБА_5 інкримінується вчинення кримінального правопорушення, яке віднесено до категорії особливо тяжких злочинів, а санкція ч. 1 ст. 115 КК України передбачає покарання від 7 до 15 років позбавлення волі. Крім того, ОСОБА_5 офіційно не працює, не має постійного джерела доходів, що вказує на те, що обвинувачений може з метою уникнення від притягнення до кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення переховуватись від суду, оскільки ОСОБА_5 усвідомлює суворість покарання, що загрожує йому за вчинене кримінальне правопорушення.

Крім того, суд вважає доведеним наявність ризику того, що обвинувачений може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, з огляду на те, що обвинувачений вже намагався знищити сліди вчиненого ним злочину, підпалив тіло та речі потерпілого та заховав серед сміття на городі.

Натомість ризик того, що ОСОБА_5 може впливати на потерпілого, свідків та експерта не знайшов свого підтвердження під час судового засідання, оскільки наразі обвинувачений мешкає в іншому населеному пункті та утримується в ДУ «Миколаївський слідчий ізолятор», тому вказаний ризик є передчасним.

Крім того, суд приймає до уваги запровадження в Україні воєнного стану, а також той факт, що територія, де проживав обвинувачений, на даний час є тимчасово окупованою, що унеможливлює здійснення контролю за виконанням зобов`язань обвинуваченого.

Отже, будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено, тому клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 331 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Новотроїцького відділу Генічеської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 - задовольнити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів, а саме: з 28.02.2023 року по 29.04.2023 року включно.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня проголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_1