Справа № 201/3053/23
Провадження № 1-кс/201/1036/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2023 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у м. Дніпрі справу за скаргою адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , у порядку ст.ст.303-307 КПК України, про скасування постанови дізнавача СД ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області від 25.02.2023 р. про закриття кримінального провадження №0000036 від 02.02.2023 року,

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшла скарга адвоката адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , у порядку ст.ст.303-307 КПК України, про скасування постанови дізнавача СД ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області від 25.02.2023 р. про закриття кримінального провадження №0000036 від 02.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 355 КК України, у якій представник скаржника просить поновити пропущений процесуальний строк на оскарження постанови дізнавача СД ВП № 5 РУП ГУНП в Дніпропетровській області про закриття кримінального провадження № 0000036 від 25.02.2023 року та скасувати постанову дізнавача СД ВП № 5 РУП ГУНП в Дніпропетровській області про закриття кримінального провадження № 0000036 від 25.02.2023 року, яка прийнята дізнавача СД ВП № 5 РУП ГУНП Дніпропетровській області.

Обґрунтовуючи скаргу, адвокат ОСОБА_3 посилається на те, що у провадженні дізнавача перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000036 від 02.02.2023 року. ОСОБА_4 - є заявником/потерпілим в рамках даного кримінального провадження. 08.03.2023р.. адвокат заявника/потерпілого отримав постанову про закриття кримінального провадження 0000036 від 02.02.2023 року, яка прийнята дізнавачем СД ВП №5 РУП ГУНП України в Дніпропетровській області від 25.02.2023року. Вважає постанову дізнавача незаконною, необгрунтованою, безпідставною та такою, що підлягає скасуванню, у зв`язку з чим в 10-ти денний строк звертається до слідчого суді з зазначеною скаргою. Зазначив, що оскаржувана постанова про закриття кримінального провадження вказаним вимогам процесуального закону не відповідає та дізнавач безпідставно дійшов висновку, що встановлено відсутність в діянні складу кримінального правопорушення, та не забезпечив ефективного розслідування у даному кримінальному провадженні, а проведене досудове слідство не було ретельним, всебічним і сумлінним. Тобто дізнавач не вжив усіх можливих заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події кримінального правопорушення, а також не здійснив усіх необхідних процесуальних дій. Крім того, зазначив, що дізнавачем не було проведено всіх необхідних слідчих дій для повного та всебічного з`ясування обставин по кримінальному провадженню, а саме: не відібрано пояснень щодо даного кримінального провадження у заявника чи його представника; не встановлено обставини події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); не встановлено осіб, що вчинили кримінальне правопорушення, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; не встановлено вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат; не встановлено обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, обтяжують чи пом`якшують покарання. Також до дізнавача подавалися клопотання про проведення слідчих дій, які фактично залишалися без уваги - не надано ні листів про їх виконання, ні постанов про відмову у їх виконанні. Вважає постанову дізнавача про закриття вищевказаною кримінального провадження передчасною, прийнятою без всебічною, повного та об`єктивного дослідження обставин, розслідування по даному кримінальному провадженню.

Скаржник, його представник в судове засідання не з`явилися, про дату, місце та час судового засідання були повідомлені належним чином, у поданій скарзі представник скаржника просив скаргу розглянути без його участі.

Враховуючи положення ч. 6 ст. 9 КПК України, суд вважає за необхідне застосувати загальні засади кримінального провадження, з врахуванням вимог ст. 28 КПК України, з метою прийняття процесуального рішення по ній в розумні строки, розглянути дану скаргу без участі скаржника.

Представник СД ВП № 5 ДРУП ГУНП у Дніпропетровській області в судове засідання не з`явився, про дату, місце та час судового засідання був повідомлений належним чином, що відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до ст. 107 КПК України у зв`язку з відсутністю учасників кримінального провадження, фіксування судового засідання за допомогою технічного засобу не здійснювалося.

Вивчивши скаргу, дослідивши додані до неї матеріали, суд приходить до висновку, що скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

На підставі п.3) ч.1 ст.303 КПКУкраїни, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, як рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Згідно зі ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст.9 КПК України, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Згідно положень п.4 ч.1 ст.91 КПК України,у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема, обставини, які є підставою закриття кримінального провадження. У відповідності до ч.2 ст.91 КПК України доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження. При цьому, положеннями ст.92 КПК України регламентовано, що обов`язок доказування обставин, передбачених ст.91 цього Кодексу покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.

Предметом оскарження є постанова дізнавача СД ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 від 25.02.2023 р. про закриття кримінального провадження №0000036 від 02.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 355 КК України.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що закриття кримінального провадження є одним із способів його остаточного вирішення, а тому провадження може бути закрито лише після всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин справи та оцінки слідчим, прокурором всіх зібраних та перевірених доказів (ст. ст. 2, 284 КПК України).

Частиною 3 статті 110 КПК України рішення слідчого, прокурора приймаються у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених Кримінально процесуальним кодексом України, а також коли слідчий, прокурор визнає це за необхідне.

Відповідно до ч. 5 ст. 110 КПК України, постанова слідчого, прокурора складається з: 1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову; 2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу; 3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.

З аналізу положень ст. 110 КПК України вбачається, що постанова про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулася з метою захисту своїх прав та відповіді на всі поставлені нею питання, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.

У свою чергу, слідчий суддя, на якого КПК України покладено обов`язок здійснювати судовий контроль за дотриманням прав, свобод і інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, зобов`язаний перевірити законність прийнятої слідчим постанови. Зокрема, якщо слідчим закрито провадження за відсутністю в діях особи складу кримінального правопорушення, то слідчий суддя має звернути увагу на те, чи містить постанова детальний виклад обставин, за яких заявник вважав, що особою (особами) вчинено злочин.

Разом з тим, зазначені обставини не в повній мірі стали предметом аналізу органу досудового розслідування.

Суд приходить до висновку про недотримання дізнавачем вимог ст.110 КПК України при ухваленні постанови 25.02.2023 р., що є порушенням змісту та форми загальних засад кримінального провадження, визначених ст. 7 КПК України.

Крім того, згідно ч.2 ст.8 та ч.5 ст.9 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні та кримінальному процесуальному законодавстві України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Такі приписи процесуального закону узгоджуються із Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», якою зобов`язано суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права.

Практика Європейського Суду з Прав Людини щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування … має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (див. рішення у справі, «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).

В рішенні ЄСПЛ у справі «Бучинська проти України» Суд констатував факт того, що не може дійти висновку, що органи влади зробили усе від них залежне для забезпечення оперативного та всебічного вжиття заходів для збору доказів, встановлення місцезнаходження та притягнення до відповідальності винних (див. рішення у справі «Бучинська проти України» заява № 35493/10 від 30.04.2015, п. 49), бо за потреби зростаючих високих стандартів у сфері захисту прав людини та основоположних свобод, неминуче вимагається більша рішучість при оцінці порушень основоположних цінностей демократичного суспільства (див. рішення у справі «Сельмуні проти Франції, заява № 235803/94, параграф 95, «Нечипорук і Йонкало проти України», заява №42310/04, параграфи 148, 149), оскільки тягар доведення можна покласти на органи влади, адже саме вони мають надати задовільні та переконливі пояснення (див. рішення у справі «Салман проти Туреччини, заява №21986/93, п. 100, «Нечипорук і Йонкало проти України», заява №42310/04, параграф 150).

Крім того, статтею 284 КПК України визначено вичерпний перелік підстав закриття кримінального провадження, згідно якої кримінальне провадження закривається в разі, якщо, зокрема, встановлена відсутність в діянні складу кримінального правопорушення.

Так, неповнота досудового розслідування полягає в тому, що дізнавачем не перевірені доказами і не спростовані фактичні обставини, викладені в заяві ОСОБА_6 , не в повному обсязі проведені слідчі дії.

Разом з тим, в постанові про закриття кримінального провадження дізнавачем не надана правова оцінка встановленим під час досудового розслідування обставинам та не наведено аналізу проведеного розслідування.

Отже, на думку слідчого судді, в ході досудового розслідування дізнавачем допущена істотна неповнота, усунення якої потребує застосовування всіх передбачених законом заходів для забезпечення ефективності досудового розслідування і виконання слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій, спрямованих на збирання та перевірку доказів, а дізнавачем без дослідження всіх обставин вчинення вказаного кримінального правопорушення, передчасно було прийнято рішення про закриття кримінального провадження з підстав відсутності складу кримінального правопорушення.

При цьому, слідчий суддя, виходячи з ч. 5 ст. 40 КПК України, позбавлений змоги надати конкретні вказівки (зобов`язання) дізнавачу щодо проведення конкретних слідчих дій, адже дізнавач є самостійним у своїй процесуальній діяльність, а слідчий суддя наділений лише правом судового контролю та оцінки зібраних дізнанням доказів на етапі розслідування, однак він не може переймати на себе функції слідства (п. 18 ч. 1 ст. 3, ч. 3 ст. 22 КПК України). Однак, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що слідство зобов`язане провести у провадженні такий комплекс дій, який би не залишав місце сумнівам, а зроблені ним висновки випливали б зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту, а не ґрунтувались на припущеннях.

При здійсненні відновленого досудового розслідування цього провадження органу досудового розслідування необхідно перевірити викладені заявником обставини, виконати необхідні дії і в залежності від встановленого прийняти законне та обґрунтоване рішення відносно подальшого провадження у даному провадженні, яке має бути належним чином вмотивованим з всебічним, повним аналізом доводів викладених скаржником.

Тому, вимога скаржника щодо скасування постанови дізнавача про закриття кримінального провадження, підлягає задоволенню.

Згідно ч.1 ст.304 КПК України, якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюються постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Згідно ч.1 ст.117 КПК України, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Заявником порушено 10 денний строк звернення до суду зі скаргою, але заявлено клопотання про поновлення такого строку у зв`язку із несвоєчасним отриманням постанови.

За вказаних обставин строк оскарження підлягає поновленню.

Відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора;1-1) скасування повідомлення про підозру 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Згідно вимог 18) ч.1 ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись п. 18)ч.1ст. 3, ст.ст.2,7,110, 117,284, 303, 306, 307, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , у порядку ст.ст.303-307 КПК України, про скасування постанови дізнавача СД ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області від 25.02.2023 р. про закриття кримінального провадження №0000036 від 02.02.2023 року - задовольнити.

Поновити адвокату ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , пропущений процесуальний строк на звернення до суду на оскарження постанови дізнавача СД ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області від 25.02.2023 р. про закриття кримінального провадження №0000036 від 02.02.2023 року.

Постанову дізнавача СД ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області від 25.02.2023 р. про закриття кримінального провадження №0000036 від 02.02.2023 року скасувати.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1