Провадження № 1-кс/752/5801/22
У Х В А Л А

12 грудня 2022 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора Голосіївської окуржної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши клопотання подане в кримінальному провадженні № 0002924 від 09.12.2022, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України начальником відділення № 4 слідчого відділу Голосіївського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України, -

встановив:

начальник відділення № 4 слідчого відділу Голосіївського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 за погодженням прокурора Голосіївської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_8 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України.

В обґрунтування заявленого клопотання посилався на те, що слідчим відділом Голосіївського УП ГУНП у м. Києві за процесуальним керівництвом Голосіївської окружної прокуратури міста Києва здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002924 від 09.12.2022, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в невстановлений слідством період часу ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , придбав в невстановленої слідством особи два балони з зрідженим вуглеводневим газом ємністю 50 л кожен з метою встановлення їх в кіоску приготування швидкої їжі.

Так, після придбання зазначених балонів, ОСОБА_6 привіз два балони з зрідженим вуглеводневим газом ємністю 50 л кожен та діючи з злочинною недбалістю, тобто не передбачаючи можливості настання суспільно небезпечних наслідків, у вигляді виникнення пожежі, що може призвести до заподіяння шкоди здоров`ю іншим особам, хоча повинен був і міг їх передбачити, встановив зазначені балони в приміщенні кіоску приготування швидкої їжі за адресою: АДРЕСА_1 , де в подальшому самостійно приєднав їх до газового грилю з метою подальшого його використання для приготування їжі.

Своїми діями ОСОБА_6 порушив вимоги Наказу № 285 від 15.05.2015 зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 08 червня 2015 року за № 674/27119 «Про затвердження Правил безпеки системи газопостачання», а саме п 2.28 частини другої - як джерело газопостачання підприємств громадського харчування допускається використовувати балони з ЗВГ ємністю 27 або 50 л, що встановлені тільки зовні будинку, де розміщена кухня, відповідно до вимог з проектування шафових групових газобалонних установок, визначених вимогами ДБН В.2.5-20-2001.

В подальшому, ОСОБА_6 продовжив використання газових балонів на власний розсуд з вищезазначеним порушенням.

Так, 09.12.2022, о 19:28 год., в кіоску приготування швидкої їжі за адресою: АДРЕСА_1 стався вибух одного із балонів з зрідженим вуглеводневим газом ємністю 50 л, який використовував ОСОБА_6 з метою приготування їжі, внаслідок чого виникла пожежа, якою було заподіяно тілесні ушкодження: ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вигляді опіку полум`ям ІІ аб 7% голови та обох китиць; ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у вигляді опіку полум`ям ІІ аб 5% обличчя, обох китиць, сідниць; ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у вигляді термічних опіків І-ІІ ступеня обличчя, кистей рук, ділянки спини 5-6% площі тіла; ОСОБА_12 , 04.08.1995р., у вигляді опіку полум`ям ІІ аб ст. 22% обох нижніх кінцівок, обох китиць; ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , у вигляді опіку полум`ям ІІ аб ст. 36% голови, тулуба, верхніх кінцівок та ОСОБА_14 , 1998 р.н., у вигляді опіку полум`ям ІІ аб ст. 80% голови, обличчя, тулуба, верхніх кінцівок, нижніх кінцівок.

Тим самим встановлена достатність доказів для підозри ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порушенні встановлених законодавством вимог пожежної безпеки якщо воно спричинило виникнення пожежі, якою заподіяно тяжкі наслідки, тобто у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України.

Також слідчий посилався на те, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є запобігання вчинення останнім ризиків передбчаених статтею 177 КПК України і лише застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може забезпечити виконання ним своїх процесуальних обов`язків та забезпечить дієвість вказаного кримінального провадження. Менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам.

Під час розгляду клопотання прокурор Голосіївської окружної прокуратури міста Києва клопотання підтримав, просили задовольнити з викладених у ньому підстав. Просив суд врахувати, що підозрюваний ОСОБА_6 обгрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення вчиненого проти громадської безпеки. Додатково зазначив, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п. 1- 4, ч. 1 ст. 177 КПК України.

Захисники підозрюваного у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечували. Зазначили, що підозра є необґрунтованою, до клопотання про застосування запобіжного заходу відносно їх підзахисного не додано вагомих доказів вини ОСОБА_6 у кримінального правопорушення, що йому інкримінується. З урахуванням зазначеного просили відмовити у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 .

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав своїх захисників.

Заслухавши пояснення прокурора, з`ясувавши думку сторони захисту, підозрюваного, дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, встановлено наступне.

Відповідно до статтей 3 і 27 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються найвищою соціальною цінністю. Право на життя є невід`ємним правом людини. Ніхто не може бути свавільно позбавлений життя.

Встановлено, що слідчим відділом Голосіївського УП ГУНП у м. Києві за процесуальним керівництвом Голосіївської окружної прокуратури міста Києва здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002924 від 09.12.2022, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України.

У рамках вказаного кримінального провадження, 10.12.2022 року о 00:35 год., ОСОБА_6 , затримано в порядку, передбаченому ст. 208 КПК України.

10.12.2022 року, ОСОБА_6 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України.

12.12.2022 року до слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва звернувся начальник відділення № 4 слідчого відділу Голосіївського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 за погодженням прокурора Голосіївської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_8 з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України, мотивуючи його тим, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років, а також посилаючись на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Обгрунтованість підозри ОСОБА_6 у вичненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України, підтверджуєтьс даними: протоколу огляду місця події від 09.12.2022 року; протоколами допитів свідків, які долучені до матерілів клопотання про застосування запобіжного заходу та іншими матеріалами.

У свою чергу, відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК України приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання про застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Так, на переконання слідчого судді на день розгляду клопотання ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, що підтверджується матеріалами, долученими слідчим до клопотання.

Водночас, при вирішенні питання про доцільність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання підозрюваного під вартою, слідчий суддя повинен переконатися, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України та відсутність обставин, які є підставою для застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Зазначаючи про наявність ризиків та необхідність застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, прокурор зазначає:

В органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що підозрюваний усвідомлюючи тяжкість вчиненого злочину та відповідальність, яку останній може понести за вчинене кримінальне правопорушення, в разі обрання іншого запобіжного заходу у подальшому переховуватиметься від органів досудового розслідування, прокуратури та суду, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. Стверджує, що підозрюваний може у подальшому незаконно впливати на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, а також загрожувати їх життю та здоров`ю, оскільки, йому відомі їх анкетні дані, тобто має місце ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, зазначив, що ризик незаконного впливу на свідків залишається актуальним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме усно шляхом допиту особи в судовому засіданні відповідно до положень

ст. 23 КПК України. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України. Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Також є достатні підстави вважати, підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Так обставини вчинення кримінального правопорушення, характеристика особи підозрюваного, відсутність у нього стійких соціальних зв`язків, а також тяжкість покарання, передбачену санкцією статті КК України інкримінованого підозрюваному, обґрунтовують наявність ризику перешкоджання ним досудовому розслідуванню у інший спосіб.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

У судовому засіданні знайшли підтвердження відомості щодо наявності у підозрюваного родини та утриманців, що підтверджується наданими стороною захисту документами.

Водночас на теперішній час ці відомості з урахуванням фактичних обставин, встановлених судом, не є настільки вагомими для того, щоб дійти висновку про зменшення чи відсутність встановлених судом ризиків.

У зв"язку з чим, слідчий суддя приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається прокурор у своєму клопотанні та підтримав у судовому засіданні, дають достатні підстави вважати, що існують ризики щодо незаконного впливу на потерпілих у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинення іншого кримінального правопорушення, з огляду на матеріали кримінального провадження, при цьому враховуючи також тяжкість можливого покарання у разі визнання його винним у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, що може спонукати його до вчинення зазначених дій.

Відтак, враховуючи конкретні обставини справи, дані про особу підозрюваного ОСОБА_6 , а також те, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, які, відповідно до положення ст. 12 КК України, віднесено до категорії тяжкого, слідчий суддя не знаходить підстав для обрання іншого, більш м`якого, запобіжного заходу.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу на мотив та спосіб вчинення кримінальних правопорушень, яке має надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки, наявність реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистості, а також враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

З урахуванням фактичних обставин справи, даних, які характеризують особу підозрюваного, вимог кримінального процесуального законодавства України та практики Європейського суду з прав людини, а також з метою забезпечення його належної процесуальної поведінки, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 .

На підставі викладеного, керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 32,40,110,113,132,176-178,183,184,193,194,196,197,206 КПК України слідчий суддя, -

ухвалив:

клопотання подане в кримінальному провадженні № 0002924 від 09.12.2022, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України начальником відділення № 4 слідчого відділу Голосіївського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України, задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України, громадянина Узбекистану, узбека, уродженця м. Янгіхайот, зареєстрованого у встановленому законом порядку та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 до 07 лютого 2023 року до 00 год. 35 хв. включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1