У Х В А Л А

"12" листопада 2022 р. Справа153/1797/21

Провадження1-кс/153/83/22-к

у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань у приміщенні Ямпільського районного суду Вінницької області у місті Ямпіль Могилів-Подільського району Вінницької області
Ямпільський районний суд Вінницької області
у складі головуючого слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
розглянувши клопотання сторони кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000137 слідчого СВ ВП №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Дніпродзержинськ Дніпропетровської області, зареєстрованого АДРЕСА_1 , проживаючого АДРЕСА_2 , із середньо-спеціальною освітою, не одруженого, проживаючого у цивільному шлюбі, маючого на утриманні неповнолітнього сина, не працюючого, інвалідності немає, громадянин України, раніше судимого,
за участю прокурора Ямпільського відділу Могилів-Подільської окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_5 , сторони кримінального провадження старшого слідчого СВ ВП №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_4 ,
В С Т А Н О В И В:
До Ямпільського районного суду Вінницької області надійшло клопотання слідчого СВ ВП №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 про застосування до ОСОБА_4 підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. На обґрунтування клопотання слідча вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 в період часу із 10.00 по 12.00 годину в середині жовтня місяця 2021 року знаходився в м.Ямпіль Могилів-Подільського району Вінницької області, де у нього виник умисел спрямований на таємне викрадення чужого майна. Реалізуючи свій злочинний умисел до кінця ОСОБА_4 підійшов до домоволодіння, яке розташоване по АДРЕСА_3 , в якому проживає та яке належить ОСОБА_7 . Впевнившись, що він діє таємно та за його діями ніхто не спостерігає, ОСОБА_4 через незачинену хвіртку проник на територію домоволодіння та в подальшому шляхом відчинення вхідних дверей, проник до будинку. Знаходячись всередині будинку ОСОБА_4 із дерев`яної шкатулки червоного кольору «КЮЗ», яка знаходилася на нижній полиці тумбочки з-під телевізора, яка знаходилася в одній із кімнат, вчинив крадіжку золотих виробів, а саме: ланцюжок довжиною 55 см 585 проби вагою 3 г виробник «Україна»; кулон із камінням червоного та білого кольорів 585 проби вагою 1,72 г виробник «Київ»; хрестик із розп`яттям 585 проби вагою 1,2 г виробник «Україна»; каблучка із зображенням 585 проби вагою 2,6 г виробник «Україна»; каблучка із зображенням 585 проби вагою 2 г виробник «Україна»; каблучка із зображенням хрестиків посередині 583 проби вагою 3,34 г виробник «Україна». Згідно висновку експерта №8629-8630/21-21 від 10.12.2021 закупівельна ціна брухту золота 585 проби станом на 17.11.2021 становила 911,83 грн., а закупівельна ціна брухту золота 583 проби станом на 17.11.2021 становила 908, 71 грн. Заволодівши викраденим ОСОБА_4 з місця вчинення злочину зник, викрадене майно привласнив та розпорядився ним на свій власний розсуд, завдавши потерпілій ОСОБА_7 майнової шкоди на суму 12672,49 грн. У ході досудового розслідування 17.12.2021 на підставі п.3 ч.1 ст.276, ч.1 ст.278 КПК України ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України. 15.01.2022 в зв`язку з тим, що підозрюваний ОСОБА_4 переховується від органів слідства з метою ухилення від кримінальної відповідальності та його місцезнаходження невідоме, його було оголошено у державний розшук. Досудовим розслідуванням встановлено, що підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, даний злочин вчинено проти інтересів держави та має пріоритетне значення. Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризику, передбаченого п.1, п.5 ч.1 ст.177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_4 покладається необхідність запобігання подальшим спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення. Згідно ч.2 п.5 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачене покарання у виді позбавленні волі на строк понад три роки. З метою забезпечення належної поведінки підозрюваного та запобігання вищезазначеним ризикам, слідча СВ ВП №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Старший слідчий СВ ВП №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницької області ОСОБА_6 , який входить до групи слідчих, у судовому засіданні клопотання підтримав та просить суд його задовольнити.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 просив задовольнити клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з мотивів вказаних в клопотанні.
Підозрюваний ОСОБА_4 просив суд не позбавляти його волі. Вказав, що він з лютого місяця і до часу затримання жодного злочину не вчинив, став на шлях виправлення. Відшкодовує потерпілим завдані збитки. Не переховувався від слідства та суду. Ним внесено заставу по іншому кримінальному провадженні. Просив суд застосувати до нього запобіжний захід із носінням електронного браслету.
Суд, перевірив надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження № 0000137, у рамках якого було подано клопотання, дослідивши докази по даних матеріалах, а саме: постанову про оголошення розшуку підозрюваного від 15.02.2022, протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 17.11.2021, повідомлення про підозру від 17.12.2021, лист судді Ямпільського районного суду Вінницької області від 02.02.2022, протокол затримання особи від 12.11.2022, вирок Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 20.01.2009, ухвалу Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 03.08.2021, вимогу на судимість від 27.10.2021, а також заслухавши думку прокурора та старшого слідчого про необхідність задоволення клопотання, та думку підозрюваного про необхідність обрання запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою, приходить до наступних висновків:
Згідно із змістом ст.ст.131, 132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.
Відповідно до вимог ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
У відповідності до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2)знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1)вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2)тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3)вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4)міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5)наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6)репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7)майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8)наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9)дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10)наявність повідомлення особі про підозру у вчинення іншого кримінального правопорушення; 11)розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12)ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчим надані докази того, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, відповідальність за вчинення якого, передбачена ч.3 ст.185 КК України.
При вирішенні питання про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд приходить до висновку про наявність обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, які обумовлюють застосування такого запобіжного заходу по відношенню до ОСОБА_4 .
Так, ОСОБА_4 на даний час обвинувачується у скоєнні злочину, передбаченому ст.ст.185 ч.3 КК України, на даний час кримінальне провадження знаходиться на розгляді Ямпільського районного суду Вінницької області, однак належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та продовжив свою протиправну діяльність, внаслідок чого на даний час підозрюється у вчиненні нового умисного аналогічного злочину, а саме - передбаченого ч.3 ст.185 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років, є особою кримінальної спрямованості, яка підозрюється у вчиненні тяжкого злочину проти власності, що передбачає можливість застосування тримання під вартою як виняткового запобіжного заходу згідно з п.5 ч.2 ст.183 КПК України. Суд вважає, що існує обґрунтований ризик того, що перебуваючи на волі ОСОБА_4 може переховуватися від досудового розслідування та суду (що ним уже і було зроблено, та за що його було оголошено у розшук), а також може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити свою кримінальну діяльність та незаконно впливати на свідків та потерпілих. Судом встановлено, що у підозрюваного ОСОБА_4 відсутні соціальні зв`язки в місці його постійного проживання, так як останній ніде офіційно не працює та не навчається, не має постійного джерела доходу. Посилання підозрюваного на те, що він не переховувався від органів досудового слідства та суду не заслуговують на увагу.
Тому, суд вважає, що обрання відносно підозрюваного ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Рішенням Конституційного Суду України від 08 липня 2003 року, визнано конституційною норму про те, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу разом з іншими обставинами враховується тяжкість злочину у вчиненні якого підозрюється, обвинувачується особа.
Враховуючи, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а тому вони можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини.
Правова позиція Європейського суду з даного питання викладена у справі «Москаленко проти України» остаточне рішення від 20 травня 2010 року п.34 передбачає: Суд вважає, що обґрунтована підозра щодо вчинення заявником тяжкого злочину могла первісно виправдовувати його тримання під вартою. Необхідність забезпечити належний хід провадження (зокрема, для отримання показань свідків) також була достатньою підставою для первісного тримання заявника під вартою. Аналогічна позиція викладена у рішенні ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України» де зазначено, що на етапі розгляду питання щодо взяття заявника під варту аргументами на користь такого рішення стали серйозність звинувачень, пред`явлених заявникові, та ризик його втечі.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що з метою попередження можливості ОСОБА_4 переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілих, а також продовжувати злочинну діяльність, вчинити інше кримінальне правопорушення, забезпечення виконання процесуальних дій, є законодавчо обґрунтована необхідність про задоволення клопотання та обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, який ніде офіційно не працює, тяжкість злочину, у вчиненні якого він підозрюється, суд вважає за необхідне визначити розмір застави - 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме у такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, суд вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки прибувати на виклики слідчого/суду, не відлучатись із населеного пункту, де він проживає/зареєстрований місто Кам`янське Дніпропетровської області без дозволу слідчого, суду.
Відповідно до ч.4 ст.202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 183, 184, 193-196, 309, 310, 335, 395 КПК України, суд,
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання сторони кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000137 слідчого СВ відділення поліції №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 задовольнити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Дніпродзержинськ Дніпропетровської області, проживаючого/зареєстрованого АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів.
Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання ОСОБА_4 , тобто з 12 листопада 2022 року.
Визначити 10 січня 2023 року датою закінчення строку дії даної ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 .
Одночасно визначити розмір застави у межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 208000 (двісті вісім тисяч) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА в Вінницькій області для зарахування коштів, внесених у вигляді застави: код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26286152; Банк отримувача: ДКСУ, м.Київ; Код банку отримувача (МФО): 820172; рахунок отримувача: UA0000401.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на підозрюваного у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики слідчого/суду, не відлучатись із населеного пункту, де він проживає/зареєстрований (місто Кам`янське Дніпропетровської області) без дозволу слідчого/суду.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити по 10 січня 2023 року.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок, має бути наданий уповноваженій особі СВ відділення поліції №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Копію даної ухвали негайно вручити підозрюваному ОСОБА_4 .
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Головуючий слідчий суддя ОСОБА_1