Справа № 754/2381/23
У Х В А Л А

Іменем України

23 лютого 2023 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , з участю адвоката ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування повідомлення про підозру від 02.12.2022 року ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0000003 від 06.01.2022 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 191 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Деснянського районного суду м. Києва 21.02.2022 року надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування письмового повідомлення про підозру від 02.12.2022 року ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень за ознаками ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 191 КК України.

В обґрунтування скаргу, захисник зазначає, що підозра ґрунтується на доказах отриманих незаконним шляхом. Зміст підозри та правова кваліфікація кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 повною мірою не відповідають стислому викладу фактичних обставин, що містяться у письмовому повідомленні про підозру. Прокурором та слідчим не досліджено обставин цього кримінального провадження всебічно, повно і неупереджено, не надано їм належну правову оцінку та не забезпечено прийняття законних та неупереджених процесуальних рішень. Вони взяли окремі обставини у цьому кримінальному провадженні поза їх загальним змістом та зв`язали їх своїми суб`єктивними припущеннями. Виклали їх у послідовності, яка їм була потрібна щоб отримати дану підозру, сформовану абстрактно та на їх домислах. Вказує, що під час ознайомлення з матеріалами кримінального провадження (томи № 6-9, 11) встановлено істотні порушення прав та свободо людини та інші істотні помилки.

Підозра лише грунтується на висновку судової будівельно-технічної експертизи №52/9-72/9 від 22.07.2022 проведеної експертом ОСОБА_6 та кошторисної документації на об`єкт будівництва "Капітальний ремонт спортивних майданчиків в парку "Муромець" Деснянського району м. Києва, однак експертиза проведена невірно з помилками, що визнала і сама експерт, однак в проведенні повторної експертизі стороні захисту було відмовлено, що може підтвердити необгрунтованість підозри. Вказує, що інші докази у справі не доводять вину ОСОБА_4 , а тому просить слідчого суддю скасувати письмове повідомлення про підозру від 02.12.2022 року ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 191 КК України.

У судовому засіданні захисник та підозрюваний підтримали вимоги скарги та просили задовольнити. Також, заявили клопотання: 1) про визнання доказів недопустимими, а саме, протокол огляду місця події від 18.02.2022 року; протокол огляду від 23.05.2022 року; висновок судової будівельно-технічної експертизи №№52/9-72/9 від 22.07.2022 експерта ОСОБА_6 . Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертз СБУ. 2) про виклик експерта ОСОБА_6 . Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертз СБУ. 3) витребувати матеріали кримінального провадження №0000194 від 19.01.2023 року, у задоволенні яких відмовлено, оскільки на даному етапі провадження слідчий суддя невправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті.

Прокурор у судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги, просив у задоволенні скарги відмовити, надавши письмові пояснення, та зазначив, що у даний час органом досудового розслідування виконуються вимоги ст. 290 КПК України.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного.

Встановлено, що в провадженні Деснянським УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0000003 від 06.01.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191, ч5 ст. 191 КК України.

В рамках даного кримінального провадження, 02.12.2022 року ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 191 КК України.

Згідно повідомлення про підозру, ОСОБА_4 підозрюється у пособництві розтрати чужого майна, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене у великих та особливо великих розмірах за попередньою змовою групою осіб.

Оцінюючи доводи скарги, яку подав адвокат ОСОБА_3 , про незаконність та необґрунтованість рішення слідчого, слідчий суддя бере до уваги положення ст. 276 КПК України та позицію Європейського суду з прав людини, відображену в п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те, що «вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином. І вони не повинні бути достатніми щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше досудове розслідування або висунення обвинувачення».

Окрім того, слідчий суддя враховує і висновки викладені у рішенні у справі «Фокс, Кемпелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року, п. 32 Series A, № 182.

Відповідно до практики ЄСПЛ розумна підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у статті 5 пар. 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин.

Вимога розумної підозри містить у собі два питання. Перше з них становить питання права: розумна підозра має стосуватися правопорушення, передбаченого законом. Друге питання факту: мають бути доведені обставини, які за розумного та неупередженого тлумачення викликають підозру щодо причетності певної особи до певного злочину.

Слідчий суддя враховує, що стандарт розумна підозра достатньо вимогливий, хоча значно слабкіший за стандарт поза розумним сумнівом, який вимагається для кримінального засудження.

Факти, що підтверджують "обґрунтовану підозру" не повинні бути такого самого рівня, як факти, на яких має ґрунтуватись обвинувальний вирок чи навіть пред`явлення обвинувачення Рішеня ЄСПЛ у справі "Броуган та інші проти Сполучного Королівства".

Слідчий суддя також зазначає, що ця вимога не означає, що сторона обвинувачення навіть на ранніх стадіях розслідування, зобов`язана довести всі елементи правопорушення, оскільки цей стандарт не вимагає, щоб сторона обвинувачення мала докази, достатні для остаточного вирішення питання про винуватість.

Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України, зокрема частинами 1-3 ст.ст. 276 КПК України, визначено вичерпний перелік підстав, при яких у обов`язковому порядку здійснюється повідомлення про підозру та осіб, яким надано право вручити повідомлення про підозру, до яких відносяться слідчий чи прокурор.

Отже, підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вище вказаних процесуальних норм.

Згідно ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів;3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. 2. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. 3. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.

Згідно із ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення;4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Згідно ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. 2. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. 3. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. 4. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст.279 КПК України).

У тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.

Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст. 303 ч. 1 п. 10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

Згідно з положеннями ст. 89 КПК України, визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття "обґрунтована підозра" як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п. 175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України"), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.

При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.

Із поданої скарги вбачається, що підставами для скасування повідомлення про підозру захисник вважає, що підозра ґрунтується на доказах отриманих незаконним шляхом, зміст підозри та правова кваліфікація кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 не відповідають стислому викладу фактичних обставин, що містяться у письмовому повідомленні про підозру, тобто адвокат просить слідчого суддю оцінити повноту та всебічність досудового розслідування та скасувати повідомлення про підозру у зв`язку з відсутністю, на його думку, складу кримінального правопорушення в діях ОСОБА_4 .

Окремо слідчий суддя зазначає, що на момент розгляду скарги, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000003 завершено, в даний час органом досудового розслідування виконуються вимоги ст. 290 КПК України.

Скарга адвоката ОСОБА_3 подана у відповідності до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України. Однак ч. 1 ст. 303 КПК України передбачає, які рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та кому належить право на таке оскарження.

При розгляді скарги встановлено, що за своїм змістом повідомлення про підозру від 02.12.2022 року відповідає вимогам ст. 277 КПК, при врученні повідомлення про підозру слідчим СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві були дотримані вимоги ст. 278 КПК України, повідомлення про підозру було здійснено за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти висновку, що ОСОБА_4 причетний до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні скарги.

Керуючись ст.ст. 89, 276-278, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування повідомлення про підозру від 02.12.2022 року ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0000003 від 06.01.2022 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 191 КК України.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1