Справа № 383/1250/22
Номер провадження 1-кс/383/319/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2022 року слідчий суддя Бобринецького районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Березнегуватського відділу Баштанської окружної прокуратури Миколаївської області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000259 від 17.12.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

20 грудня 2022 року до слідчого судді Бобринецького районного суду Кіровоградької області надійшло клопотання прокурора Березнегуватського відділу Баштанської окружної прокуратури Миколаївської області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000259 від 17.12.2022 року, яке не містить прохальної частини вимог клопотання.

Необхідність накладення арешту прокурор пов`язує із розслідуванням кримінального провадження №0000259 від 17.12.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, розпочатого за фактом того, що 17.12.2022 року до ВП №2 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області надійшло повідомлення про те, що 17.12.2022 року в нічний час в смт. Березнегувате Баштанського району Миколаївської області невідома особа, з хуліганських мотивів, використовуючи автоматичну зброю, спричинила ОСОБА_3 , 1989 року народження, тілесні ушкодження у вигляді вогнепального поранення правого стегна.

В ході проведення огляду предмету 17.12.2022 року слідчим оглянуто та вилучено майно, яке добровільно видане ОСОБА_4 , а саме закріплену за ним автоматичну зброю АК-74 із серійним номером НОМЕР_1 , магазином до нього і набоями в кількості 30 штук, які постановою слідчого від 17.12.2022 року визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000259 від 17.12.2022 року.

В ході досудового розслідування встановлено, що власником вилученого майна / фактичним володільцем є ОСОБА_4 .

З метою попередження втрати, знищення, приховування, перетворення або відчуження вилученого в ході проведення огляду майна виникла необхідність в накладенні на нього арешту, оскільки вилучене майно є предметом злочинного посягання, тому має значення речового доказу у кримінальному провадженні. Обмеження у користуванні майном його фактичним володільцем є розумним та співрозмірним, та не потягне для нього негативних наслідків. Заборона у користуванні майном внаслідок його вилучення буде найменш обтяжливим способом арешту майна.

Вивчивши клопотання, дослідивши копії матеріалів кримінального провадження, надані із клопотанням, слідчий суддя приходить до висновку про повернення клопотання прокурору для усунення недоліків виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Згідно ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Під час розгляду клопотання про арешт майна слідчий суддя має право за власною ініціативою заслухати будь-якого свідка чи дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про арешт майна (ч.4 ст.172 КПК України).

У порушення зазначених вимог закону у клопотанні не зазначено та до нього не додані документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження конкретною особою цим майном.

Крім того, клопотання не містить прохальну частину вимог з переліком і видом майна, що належить арештувати.

Відповідно до ст.172 ч.1 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Тобто, власник майна має бути належним чином повідомлений про розгляд клопотання слідчим суддею. Відсутність у клопотанні та доданих до нього документах відомостей про власника майна, яке належить арештувати та засоби зв`язку власника майна, перешкоджають суду здійснити таке повідомлення для розгляду клопотання у встановлений законом строк.

Виявлений істотний недолік суперечить принципу «юридичної визначеності» закріплений практикою застосування ст.6 Конвенції. Внаслідок цього неможливо буде забезпечити виклик власника (володільця) майна для участі в розгляді клопотання.

Заходами забезпечення кримінального провадження є: зокрема арешт майна (п.7 ч.2 ст.131 КПК України).

Частиною 1 статті 132 КПК України визначено, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається: 1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини; 2) у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Частиною 5 статті 132 КПК України встановлено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.38 КПК України органами досудового розслідування є органи, що здійснюють досудове слідство і дізнання. Досудове слідство здійснюють: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України; 3) підрозділи детективів органів Бюро економічної безпеки України.

Разом з тим з клопотання прокурора Березнегуватського відділу Баштанської окружної прокуратури Миколаївської області ОСОБА_2 вбачається, що місцем вчинення можливого кримінального правопорушення є смт. Березнегувате Баштанського району Миколаївської області, на території якого знаходиться сектор поліцейської діяльності №1 відділення поліції №2 Баштанського районного відділу поліції ГУНП в Миколаївській області. Натомість на територію смт.Березнегувате Баштанського району Миколаївської області поширюється юрисдикція (підсудність) Березнегуватського районного суду Миколаївської області, яка в умовах воєнного стану розпорядженням голови Верховного Суду №50/0/9-22 від 15.09.2022 року визначена за Добровеличківським районним судом Кіровоградської області.

Незважаючи на те, що клопотання органу досудового розслідування здійснюється слідчими суддями місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, у витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань як орган досудового розслідування зазначено відділення поліції №2 Баштанського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області, без зазначення слідчого підрозділу вказаного органу. Не вказано слідчий підрозділ відділення поліції №2 Баштанського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області, яке здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000259 від 17.12.2022 року та місце його знаходження і в клопотанні прокурора, до якого не додано доказів на підтвердження цих обставин.

21.12.2022 року від прокурора до суду надійшли додатки до заявленого клопотання, які також не містять вказаних доказів.

За вимогами ст.86 КПК України, доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом.

Розгляд справи саме судом, встановленим законом, є складовою права на справедливий суд, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно з положеннями ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи вищезазначене, приходжу до висновку, що клопотання слідчого про арешт майна, у відповідності до ч.3 ст.172 КПК України, підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 171, 172, 309 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Березнегуватського відділу Баштанської окружної прокуратури Миколаївської області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000259 від 17.12.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, направити прокурору для усунення недоліків протягом сімдесяти двох годин, - з часу отримання прокурором цієї ухвали.

У тексті клопотання прокурора, про накладення арешту на майно усунути недоліки, зазначивши:

- перелік і вид майна, що належить арештувати;

- відомості про власника автоматичної зброї АК-74 із серійним номером 5413088, магазином до нього і набоями в кількості 30 штук та засоби зв`язку власника майна;

- слідчий підрозділ відділення поліції №2 Баштанського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000259 від 17.12.2022 року та адресу місця знаходження органу досудового розслідування (слідчого підрозділу органу Національної поліції), а також всі слідчі підрозділи відділення поліції №2 Баштанського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області та адреси їх місця знаходження, з долученням доказів, що підтверджують вказані обставини.

Ухвала не підлягає оскарженню в апеляційному порядку.

Слідчий суддя ОСОБА_5 ОСОБА_6