Справа № 185/9500/22
Провадження № 1-кс/185/332/23
30 січня 2023 року слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , у присутності підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил ОСОБА_3 про продовження підозрюваному в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Вільне, Кегичівського району, Харківської області, громадянину України, не одруженому, маючому середню освіту, стрільцю військової частини НОМЕР_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому в силу ст. 89 КК України,
запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою -
У обґрунтування поданого клопотання прокурор зазначила, що ОСОБА_5 призначений на посадустрільця в/ч НОМЕР_1 . 10 листопада 2022 року, приблизно о 15:30 годині ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в районі виконання бойових завдань за призначенням на позиції ВОП «Сафарі» 5 км біля Оскільського водосховища східніше від с. Комарівка, Ізюмського району, Харківської області, геолокація 49.295548:37.548114, вживав алкогольні напої сумісно з військовослужбовцем старшим солдатом, стрільцем військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . У цей час між ними виникла сварка, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, а саме через те, що потерпілий висловлювався лайкою в бік ОСОБА_5 та направляв на нього зброю. У ході сварки у ОСОБА_5 раптово виник умисел направлений на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині. Діючи з прямим умислом на позбавлення життя ОСОБА_6 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, ОСОБА_5 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, здійснив декілька пострілів з закріпленої за ним зброї - автомату АК-74У № НОМЕР_2 , у бік військовослужбовця в/ч НОМЕР_1 ОСОБА_6 .
У результаті вказаних злочинних дій ОСОБА_5 , потерпілий ОСОБА_6 отримав тілесні ушкодження у вигляді: вогнепального розриву правого куполу діафрагми, гемопневматораксу праворуч, пошкодження обох долей печінки, вогнепального багатовідламкового перелому 7-7 ребер по середньо ключичній лінії праворуч, вогнепального наскрізного поранення н/з правого плеча та в/з правого передпліччя з повним пошкодженням плечової артерії. Однак, потерпілому ОСОБА_6 була своєчасно надана медична допомога та ОСОБА_5 з причин, що не залежали від його волі не довів свій умисел до кінця.
На підставі вище викладеного, ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, а саме замаху на умисне вбивство, тобто на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, але не доведено до кінця з причин, які не залежали від його волі.
11 листопада 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, а саме у замаху на умисне вбивство, тобто на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, але не доведене до кінця з причин, які не залежали від його волі.
12 листопада2022 року до підозрюваного ОСОБА_5 , ухвалою слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят діб.
05 січня 2023 року підозрюваному ОСОБА_5 , ухвалою слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області продовжено строк тримання під вартою до 11 лютого 2023 року.
Оскільки встановлений ухвалою слідчого судді строк тримання під вартою спливає 11лютого 2023 року прокурор просить продовжити строк тримання під вартою на 60 днів.
Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримала просила його задовольнити.
Підозрюваний у судовому засіданні заперечував проти продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив застосувати до нього запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.
Захисник адвокат ОСОБА_4 , у судовому засіданні заперечував проти продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.
Заслухавши прокурора, підозрюваного, захисника, вивчивши клопотання та копії матеріалів, якими воно обґрунтовується, суд приходить до наступного.
Відповідно до ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Як вбачається зі ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.
Стаття 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року передбачає, що при розгляді справ, суди застосовують Конвенцію та практику Суду, як джерело права.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу та особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.
З матеріалів клопотання вбачається, що 05 січня 2023 року підозрюваному ОСОБА_5 , ухвалою слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області продовжено строк тримання під вартою до 11 лютого 2023 року.
Відповідно до ч. 6 ст. 199 КПК України у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.
Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», враховуючи те, що обставини та підстави обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є й надалі доцільними, доведено існування ризиків, передбачених п. 1, 3 та п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а сторона захисту не назвала та не надала переконливих доказів того, що вони на день розгляду цього клопотання, зменшилися чи взагалі перестали існувати слідчий суддя приходить до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим не може бути застосованим відносно підозрюваного у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення.
Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , вагомість наявних доказів вчинення ним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, враховуючи його вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування, враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив особливо тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від семи до п`ятнадцяти років, не одружений, вчинив кримінальне правопорушення в стані алкогольного сп`яніння, під час несення військової служби, раніше не судимий, тому слідчий суддя дійшов до висновку про необхідність продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .
Відповідно до пункту 1 частини 4 ст. 183 КПК України, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства.
Враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. 177, 178 КПК України, та те, що ОСОБА_5 обвинувачується у скоєнні злочину, вчиненому із застосуванням насильства, суд не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні.
Строк тримання під вартою визначається судом з урахуванням вимог ст. 197 КПК України.
Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 186, 187, 193-194, 196, 197, 202, 205, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання прокурора Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.
Строк дії ухвали - до 12 квітня 2023 року.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Cлідчий суддя: ОСОБА_1