Справа №463/1797/23
Провадження №1-кс/463/1831/23
У Х В А Л А

15 березня 2023 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Львівського РУП № 1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Галицької окружної прокуратури м. Львова ОСОБА_7 , про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українцю, громадянину України, уродженцю м. Львова, проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_2 , одруженому, раніше не судимому, підозрюваному у скоєнні кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст. 27 - ч. 3 ст. 190, ч. 5 ст. 27 - ч. 4 ст. 190, ч.2 ст. 366, ч. 2 ст. 364-1 КК України -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Львівського РУП № 1 ГУНП у Львівській області, як сторона кримінального провадження, звернувся з клопотанням до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 діб, та утримувати у Львівській установі виконання покарань № 19.

У разі визначення застави, визначити заставу у сумі не менше 1 930 178,00 гривень, а також покласти обов`язки, передбачені п. п. 1-4, 8 ч. 5 ст. 191 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту - міста Львова, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками сторони обвинувачення, у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Клопотання мотивує тим, що в провадженні Львівського РУП № 1 ГУНП у Львівській області перебуває кримінальне провадження №0000664 від 14.03.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27 - ч.3 ст. 190; ч.5 ст.27 - ч.4 ст. 190; ч.2 ст. 366; ч. 2 ст. 364-1 КК України.

В межах цього кримінального провадження ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст. 27 - ч. 3 ст. 190 КК України - у вчиненні пособництва у заволодінні чужим майном, за попередньою змовою групою осіб, шляхом обману (шахрайстві), у великих розмірах, ч.2 ст.366 КК України - у видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів (службовому підробленні), що спричинило тяжкі наслідки, ч.2 ст. 364-1 КК України - зловживанні повноваженнями, тобто умисному, з метою одержання неправомірної вигоди для себе та інших осіб використанні в супереч інтересам юридичної особи приватного права незалежно від організаційно - правової форми службовою особою такої юридичної особи своїх повноважень, що спричинило тяжкі наслідки, ч.5 ст. 27 - ч. 4 ст. 190 КК України - у вчиненні пособництва у заволодінні чужим майном, повторно, за попередньою змовою групою осіб, шляхом обману (шахрайстві), в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого.

Зокрема, ОСОБА_5 підозрюється в тому, що у невстановлений досудовим розслідування час та місці, але не пізніше 24.03.2017, виконуючи відведену йому роль пособника у вчиненні кримінального правопорушення, за попередньою змовою в групі осіб, діючи як голова правління обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Господар», шляхом обману під видом продажу квартир у багатоквартирному будинку який будувався за адресою: АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 попередньо розділивши між собою ролі, заволоділи коштами потерпілої ОСОБА_8 на загальну суму 403543 грн.

Крім того, ОСОБА_5 підозрюється в тому, що у точно невстановлений досудовим розслідуванні час та місці, але не пізніше 24.03.2017 року, діючи умисно, будучи головою правління обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Господар» , тобто будучи службовою особою, видав шляхом підписання, завідомо неправдиві офіційні документи, а саме: договір №09 про сплату пайових внесків у обслуговуючому кооперативі «Житлово-будівельний кооператив «Господар» та передачу у власність приміщення запроектованою площею 39,2 кв.м. на ІІ (другому) поверсі та додаткового приміщення в підвальній частині будинку, площею 5 кв.м. у багатоквартирному будинку будівництво якого здійснювалося за адресою: АДРЕСА_5 , укладеного між ОСОБА_8 та обслуговуючим кооперативом «Житлово-будівельний кооператив «Господар» та квитанції до прибуткового касового ордеру №09 від 24.03.2017 на суму 270 600,00 грн., №10 від 24.03.2017 на суму 27 060,00 грн., які в подальшому передав ОСОБА_9 , котрий використав їх з метою заволодіння коштами ОСОБА_10 на загальну суму 403 543, 00 грн.

Крім того, ОСОБА_5 підозрюється в тому, що він будучи головою правління обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Господар» зловживаючи своїми службовими повноваженнями діючи з метою отримання неправомірної вимоги для себе та ОСОБА_9 всупереч інтересам вище вказаного кооперативу, заволодів та розпорядився грошовими коштами які були передані членами кооперативу як пайові внески для набуття в майбутньому права власності на приміщення у багатоквартирному житловому будинку, що підлягав будівництву за адресою: АДРЕСА_5 , шляхом не внесення вказаних пайових внесків на розрахунковий рахунок кооперативу, а розпорядився ними у невстановлений слідством спосіб в своїх та ОСОБА_9 інтересах. Загальна сума грошових коштів, яка була передана ( ОСОБА_11 та ОСОБА_12 ) в інтересах ОСОБА_8 на виконання умов договору про сплату пайових внесків згідно договору №09 укладеного між нею та обслуговуючим кооперативом «Житлово-будівельний кооператив «Господар» в особі голови правління ОСОБА_5 та вище вказаних квитанцій до прибуткового касового ордеру, а в подальшому ОСОБА_5 не внесена на рахунки вказаного кооперативу, становить 403 543, 00 грн. Внаслідок вчинення ОСОБА_5 з використанням своїх службових повноважень в супереч інтересам обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Господар» вищевказаних протиправних дій, спрямованих на одержання неправомірної вигоди для себе та ОСОБА_9 , члену обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Господар» код ЄДРПОУ ОСОБА_8 було завдано шкоду на загальну суму 403 543, 00 грн., яка в двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент його вчинення та становить тяжкі наслідки.

Крім того, ОСОБА_5 підозрюється в тому, що він у невстановленому досудовим розслідуванням часі та місці, виконуючи відведену йому роль пособника у вчиненні кримінального правопорушення, повторно, за попередньою змовою в групі з ОСОБА_9 , діючи як голова правління обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Господар» , з метою надання їхнім протиправним діями вигляду законності, та приховування справжнього умислу спрямованого на заволодіння грошовими коштами потерпілого ОСОБА_13 , підписав договір №21, про сплату пайових внесків у обслуговуючому кооперативі «Житлово-будівельний кооператив «Господар» та передачу у власність приміщення запроектованою площею 47,25 кв.м. на IV (четвертому) поверсі у багатоквартирному будинку будівництво якого здійснювалося за адресою: АДРЕСА_6 укладеного між ОСОБА_13 та обслуговуючим кооперативом «Житлово-будівельний кооператив «Господар» та квитанцію до прибуткового касового ордеру №21 від 30.10.2018 на суму 533 925,00 грн., які в подальшому передав невстановленій досудовим розслідуванням особі. Так, ОСОБА_5 , шляхом обману, за попередньою змовою групою осіб, заволодів грошовими коштами потерпілого ОСОБА_13 на загальну суму 533 925, 00 грн.

Крім того, що він перебуваючи у невстановленому досудовим розслідування часі та місці, діючи умисно, будучи головою правління обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Господар» , тобто будучи службовою особою, видав шляхом підписання завідомо неправдиві офіційні документи, а саме: договір №21 про сплату пайових внесків у обслуговуючому кооперативі «Житлово-будівельний кооператив «Господар» та передачу у власність приміщення запроектованою площею 47,25 кв.м. на IV (четвертому) поверсі у багатоквартирному будинку будівництво якого здійснювалося за адресою: АДРЕСА_5 , укладеного між ОСОБА_13 та обслуговуючим кооперативом «Житлово-будівельний кооператив «Господар» та квитанцію до прибуткового касового ордеру №21 від 30.10.2018 на суму 533 925,00 грн., які в подальшому передав невстановленій досудовим розслідуванням особі, котрий використав їх з метою заволодіння коштами ОСОБА_13 на загальну суму 533 925, 00 грн.

Крім того, ОСОБА_5 підозрюється в тому, що він будучи головою правління обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Господар» зловживаючи своїми службовими повноваженнями діючи з метою отримання неправомірної вимоги для себе та ОСОБА_9 всупереч інтересам вище вказаного кооперативу, заволодів та розпорядився грошовими коштами які були передані членами кооперативу як пайові внески для набуття в майбутньому права власності на приміщення у багатоквартирному житловому будинку, що підлягав будівництву за адресою: АДРЕСА_5 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_4 шляхом не внесення вказаних пайових внесків на розрахунковий рахунок кооперативу, а розпорядився ними у невстановлений слідством спосіб в своїх та ОСОБА_9 інтересах.Загальна сума грошових коштів, яка була передана ОСОБА_13 на виконання умов договору про сплату пайових внесків згідно договору №21 укладеного між ним та обслуговуючим кооперативом «Житлово-будівельний кооператив «Господар» в особі голови правління ОСОБА_5 та вище вказаних квитанцій до прибуткового касового ордеру, а в подальшому ОСОБА_5 не внесена на рахунки вказаного кооперативу, становить 533 925, 00 грн., внаслідок чого ОСОБА_13 було завдано шкоду на загальну суму 533 925,00 грн., яка в двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент його вчинення та становить тяжкі наслідки.

Крім того, ОСОБА_5 підозрюється в тому, що він 05.03.2019, знаходячись за адресою: м. Львів, вул. Князя Романа, 11, виконуючи відведену йому роль пособника у вчиненні кримінального правопорушення, повторно, за попередньою змовою в групі з ОСОБА_9 , котрий також знаходився за вказаною адресою, діючи як голова правління обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Господар» , з метою надання їхнім протиправним діями вигляду законності, та приховування справжнього умислу спрямованого на заволодіння грошовими коштами потерпілої ОСОБА_10 , підписав договір №58 про сплату пайових внесків у обслуговуючому кооперативі «Житлово-будівельний кооператив «Господар» та передачу у власність приміщення запроектованою площею 48,29 кв.м. на IV (четвертому) поверсі та паркомісця у багатоквартирному будинку будівництво якого здійснювалося за адресою: АДРЕСА_5 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_4 укладеного між ОСОБА_10 та обслуговуючим кооперативом «Житлово-будівельний кооператив «Господар» та квитанції до прибуткового касового ордеру №20 від 05.03.2018 на суму 149 000,00 грн, №21 від 06.03.2018 на суму 149 000,00 грн, №22 від 07.03.2018 на суму 149 000,00 грн, №24 від 09.03.2018 на суму 21 090,00 грн, №29 від 11.03.2018 на суму 149 000,00 грн, №30 від 12.03.2018 на суму 149 000,00 грн, №31 від 13.03.2018 на суму 77 620,00 грн., які в подальшому передав ОСОБА_9 .

В подальшому, ОСОБА_9 діючи за попередньою змовою з ОСОБА_5 , демонструючи ОСОБА_10 нібито законність їхніх дій щодо передачі їй приміщення у багатоквартирному житловому будинку, що за адресою: АДРЕСА_5 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_4 розуміючи та усвідомлюючи, що обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «Господар» , не має жодного відношення до будівництва багатоквартирного будинку у АДРЕСА_5 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_4 надав їй вказані вище документи, які були підписані ОСОБА_5 , а ОСОБА_10 в свою чергу передала ОСОБА_9 грошові кошти в сумі 37 000,00 доларів США, що згідно курсу НБУ станом на 05.03.2019 року становить 992 710,00 грн, якими він в подальшому незаконно заволодів та витратив на власні потреби.

Крім того, ОСОБА_5 підозрюється в тому, що він 05.03.2019 року знаходячись за адресою: м. Львів, вул. Князя Романа, 11, діючи умисно, будучи головою правління обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Господар» , тобто будучи службовою особою, видав шляхом підписання завідомо неправдиві офіційні документи, а саме: договір №58 про сплату пайових внесків у обслуговуючому кооперативі «Житлово-будівельний кооператив «Господар» та передачу у власність приміщення запроектованою площею 48,29 кв.м. на IV (четвертому) поверсі та паркомісця у багатоквартирному будинку будівництво якого здійснювалося за адресою: АДРЕСА_6 укладеного між ОСОБА_10 та обслуговуючим кооперативом «Житлово-будівельний кооператив «Господар» та квитанції до прибуткового касового ордеру №20 від 05.03.2018 на суму 149 000,00 грн, №21 від 06.03.2018 на суму 149 000,00 грн, №22 від 07.03.2018 на суму 149 000,00 грн, №23 від 08.03.2018 на суму 149 000,00 грн №24 від 09.03.2018 на суму 21 090,00 грн, №29 від 11.03.2018 на суму 149 000,00 грн, №30 від 12.03.2018 на суму 149 000,00 грн, №31 від 13.03.2018 на суму 77 620,00 грн., які в подальшому передав ОСОБА_9 , котрий використав їх з метою заволодіння коштами ОСОБА_10 на загальну суму 992 710, 00 грн.

Крім того, ОСОБА_5 підозрюється в тому, що він будучи головою правління обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Господар» зловживаючи своїми службовими повноваженнями діючи з метою отримання неправомірної вимоги для себе та ОСОБА_9 всупереч інтересам вище вказаного кооперативу, заволодів та розпорядивсягрошовими коштами які були передані членами кооперативу як пайові внески для набуття в майбутньому права власності на приміщення у багатоквартирному житловому будинку, що підлягав будівництву за адресою: АДРЕСА_5 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_4 шляхом не внесення вказаних пайових внесків на розрахунковий рахунок кооперативу, а розпорядився ними у невстановлений слідством спосіб в своїх та ОСОБА_9 інтересах.

Загальна сума грошових коштів, яка була передана ОСОБА_10 на виконання умов договору про сплату пайових внесків згідно договору №58 укладеного між нею та обслуговуючим кооперативом «Житлово-будівельний кооператив «Господар» в особі голови правління ОСОБА_5 та вище вказаних квитанцій до прибуткового касового ордеру, а в подальшому ОСОБА_5 не внесена на рахунки вказаного кооперативу, становить 992 710, 00 грн.

Внаслідок вчинення ОСОБА_5 з використанням своїх службових повноважень в супереч інтересам обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Господар» вищевказаних протиправних дій, спрямованих на одержання неправомірної вигоди для себе та ОСОБА_9 , члену обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Господар» код ЄДРПОУ ОСОБА_10 було завдано шкоду на загальну суму 843 710,00 грн , яка в двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент його вчинення та становить тяжкі наслідки.

Обґрунтованість підозри доводиться зібраними доказами. ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні, тяжкого та особливо тяжкого кримінального правопорушення (злочину), за який законом передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, тож тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у кримінальних правопорушеннях (злочинах), у вчиненні яких він підозрюється, є достатньою та співрозмірною для обрання останньому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Також може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення. Вказаним в сукупності обґрунтовується необхідність обрання підозрюваному виняткового запобіжного заходу.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з підстав, викладених у такому клопотанні. Менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вказаним у клопотанні ризикам, з приводу чого клопотання просить задовольнити. Обґрунтованість підозри доводиться зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Захисник та підозрюваний проти задоволення клопотання заперечили, вважають повідомлену ОСОБА_5 підозру необґрунтованою, вказали, що внаслідок інкримінованих ОСОБА_5 дій, останній не мав жодної матеріальної вигоди. Вказані в клопотанні ризики вважають недоведеними, тому в задоволенні даного клопотання просять відмовити.

Оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, а також матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

До Єдиного реєстру досудового розслідування 14.03.2023 року за номером 0000664 внесені дані з приводу вчинення кримінальних правопорушень, відповідальність за які передбачено ч. 5 ст. 27 - ч. 3 ст. 190, ч. 5 ст. 27 - ч. 4 ст. 190, ч.2 ст. 366, ч. 2 ст. 364-1 КК України.

Про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 27 - ч. 3 ст. 190, ч. 5 ст. 27 - ч. 4 ст. 190, ч.2 ст. 366, ч. 2 ст. 364-1 КК України ОСОБА_5 повідомлено 15.03.2023.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

У відповідності до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вказані обставини слідчий суддя розглядатиме окремо.

Чи існує обґрунтована підозра у вчиненні злочину?

Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (частина 5 статті 9 КПК).

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom» від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04)). Хоча факти на момент вирішення питання про утримання під вартою і не повинні бути переконливими настільки, щоб можна було визначити винуватість особи у вчиненні злочину, суд повинен оцінити докази, надані сторонами, на предмет їхньої допустимості, достовірності та належності і відкинути ті з них, що не відповідають цим критеріям. При цьому суд має обґрунтовувати своє рішення на підставі дослідження у суді обґрунтованої підозри, а не на основі даних, поданих стороною обвинувачення.

Крім того, як зазначає ЄСПЛ, існують різні критерії доведеності необхідні для звинувачення (як правило, доведеність за відсутності обґрунтованих сумнівів) та переслідування (як правило, обґрунтована підозра у скоєнні злочину) особи. Отже, можуть бути звичайно такі випадки, коли обґрунтована підозра не призводить у результаті судового розгляду до засудження особи за відсутності обґрунтованих сумнівів. Однак, у таких ситуаціях держава має законний інтерес забезпечити, аби особи, щодо яких існує обґрунтована підозра у скоєнні злочину, не намагались ухилитися від правосуддя або підірвати належне проведення судового розгляду, у ході якого має бути розглянуто питання про їхню винність або невинність ( «СПРАВА LAVRECHOV ПРОТИ ЧЕСЬКОЇ РЕСПУБЛІКИ», рішення від 20.06.2013, заява № 57404/08, п. 50).

Наявність обґрунтованої підозри є умовою sine qua non законності застосування запобіжного заходу.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, зокрема:

- заявами ОСОБА_8 , ОСОБА_13 , ОСОБА_10 про вчинення кримінального правопорушення;

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 04.10.2022;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 04.10.2022;

- договором про сплату пайових внесків у ОК «ЖБК «Господар» №09 від 24.03.2017 із додатками:

- квитанціями №9 та №10 до прибуткового касового ордеру від 24.03.2017;

-висновком експерта №СЕ-19/114-22/20693-ПЧ від 28.11.2022 року за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи;

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_13 від 05.10.2022;

-договором про сплату пайових внесків у ОК «ЖБК «Господар» №21 від 30.10.2018 із додатками;

-квитанцією про оплату відповідно до договору про сплату пайових внесків у ОК «ЖБК «Господар» №21 від 30.10.2018;

- висновком експерта №СЕ-19/114-22/20692-ПЧ від 29.11.2022 року за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи;

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 від 10.10.2022;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 16.06.2022;

-договором про сплату пайових внесків у ОК «ЖБК «Господар» №58 від 05.03.2019 із додатками;

- квитанціями №20 від 05.03.2018, №21 від 06.03.2018, №22 від 07.03.2018, №23 від 08.03.2018, №24 від 09.03.2018, №29 від 11.03.2018, №30 від 12.03.2018, №31 від 13.03.2018 до прибуткового касового ордеру.

- протоколом огляду документів від 10.01.2023;

- висновком експерта №СЕ-19/114-23/680-ПЧ від 18.01.2023 року за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи;

- реєстраційною справою ОК «ЖБК Господар» (протокол №1 установчих загальних зборів «ЖБК Господар», статут ОК «ЖБК Господар»);

- інвентаризаційними справами за адресою: м. Львів, вул. Господарська, 21;

- повідомленням про початок виконання будівельних робіт відносно об`єктів за адресою: м. Львів, вул. Господарська, 21.

- даними про рух коштів ОК «ЖБК Господар».

іншими матеріалами кримінального провадження.

Такі докази в об`єктивному взаємозв`язку вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_5 , оскільки несуть в собі достатню кількість фактів та відомостей, які б задовольняли об`єктивного спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила правопорушення.

При цьому, оцінюючи вказані докази з точки зору належності, допустимості, достовірності слідчим суддею не встановлено істотного порушення прав та свобод людини при отриманні таких доказів.

Також, виходячи з фактичних обставин справи, на даний час слід погодитись з правильністю кримінально-правової кваліфікації дій ОСОБА_5 .

Відтак, керуючись стандартом «обґрунтована підозра» слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України.

Ризики, які були заявлені стороною обвинувачення, та їх обґрунтованість.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2)знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Тому слідчий суддя відкидає всі аргументи сторони захисту про відсутність доказів, які підтверджують зазначені у клопотанні ризики, а оцінку цих ризиків проведе з точки зору доказів, які підтверджують, що підозрюваний має реальну можливість здійснити відповідні дії на шкоду інтересам кримінального провадження.

В мотивах клопотання слідчий покликається виключно на існування ризиків, передбачених пунктами 1,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Відповідно, враховуючи таку засаду кримінального провадження як диспозитивність слідчий суддя детального розгляне можливість існування цих ризиків та не буде перевіряти можливість існування інших ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Чи існує ризик переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду?

Такий ризик слідчий суддя оцінить в світлі обставин цього кримінального провадження та особистої ситуації (обставин) підозрюваного.

Санкція статтей КК України, за якими підозрюється ОСОБА_5 , передбачають покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна. В силу вимог статті 12 КК України, вказані злочини є тяжкими та особливо тяжкими.

В п. 36 рішення від 20.05.2010р., яке ухвалено у справі «Москаленко проти України» (заява № 37466/04) Європейський суд з прав людини зазначив, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.

Крім того, суд притримується висновку, що ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova («Бекчиєв проти Молдови») п. 58).

Як уже зазначалось вище, існує обґрунтована підозра щодо вчинення тяжких та особливо тяжких злочинів.

Сам підозрюваний одружений, має постійне місце реєстрації та проживання, має на утриманні двох дітей, працевлаштований, отримує стабільний дохід.

Також, слід врахувати, що сторона обвинувачення не надала жодного доказу який би підтверджував протилежне.

Вказане в сукупності свідчить про те, що з огляду на тяжкість кримінального правопорушення, підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а відтак, вказаний ризик існує.

Однак слід визнати, що міцність його соціальних зв`язків зменшує цей ризик, проте не виключає.

Щодо ризику незаконно впливати на потерпілих, свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні.

При встановленні наявності даного ризику слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілими та свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на потерпілих та свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Крім того, слід врахувати, що вплив на свідків може здійснюватись в силу авторитету підозрюваного внаслідок здобутих зв`язків під час здійснення службової діяльності, зокрема шляхом погодження показань з особами, причетними до вчинення інкримінованих ОСОБА_5 кримінальних правопорушень.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що ризик впливу на свідків та потерпілих існує, а з огляду на службове становище підозрюваного він не є мінімальним.

Щодо ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Підозрюваний, як зазначалось вище підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень за попередньою змовою групою осіб, тому з метою забезпечення конспірації злочинної діяльності матиме можливість домовлятися з іншими учасниками кримінального провадження про спільну позицію та процесуальну поведінку, консультуватися з приводу можливих способів уникнення від кримінальної відповідальності, а також отримувати такі консультації.

Тому, на даному етапі ризик перешкоджати кримінальному провадженні існує, він не є мінімальним.

Щодо ризику вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя приходить до висновку про те, що як зазначалось вище підозрюваний з метою прикриття своєї злочинної діяльності може вчинити інше кримінальне правопорушення.

У підсумку, стороною обвинувачення доведено наявність обставин, передбачених п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України.

Значення інших обставин в контексті встановлених ризиків.

Докази, які підтверджують винуватість підозрюваного слідчий суддя вважає вагомими, враховуючи також той факт, що доказів про протилежне сторона захисту не надала.

Підозрюваний народився ІНФОРМАЦІЯ_2 . Є особою молодого віку. Проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів одружений, має на утриманні двох малолітніх дітей.

Також відсутня інформація про наявність в підозрюваного тяжких патологічних захворювань, про що також не зазначала сторона захисту.

Як уже зазначалось вище, підозрюваний має міцні соціальні зв`язки.

Ніщо не свідчить про те, що репутація підозрюваного є поганою.

Підозрюваний не судимий. Він офіційно працевлаштований. Даних про те, що до підозрюваного застосовувались раніше запобіжні заходи клопотання не містить, як і не містить інформації про повідомлення підозрюваному про вчинення іншого кримінального правопорушення.

Проте такі обставини в світлі наведених вище фактичних даних та характеристики кримінального правопорушення, у якому підозрюється, не є настільки переконливими та вагомими, щоб виключити необхідність обрання запобіжного заходу, хоча слід визнати, в певній мірі вони зменшують значимість доведених ризиків.

Чи є інші більш м`які запобіжні заходи, які зможуть запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК?

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

При оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам слід врахувати, що така оцінка стосується перспективних фактів. Зокрема, використовується стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи ніж застава не зможуть запобігти встановленим ризикам лише за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК України, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість допустити це в конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК (частина 1 статті 184 КПК).

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт.

Як уже зазначалось вище, в межах даного кримінального провадження стороною обвинувачення доведено існування п`яти ризиків передбачених ст. 177 КПК України.

Виходячи із наведеного, слідчий суддя погоджується з тим, що перелічені вище докази вказують на те, що підозрюваний причетний до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень, а підозра є достатнього обґрунтованою.

Слідчий суддя погоджується із доводами слідчого про те, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які окремо розглянуті слідчим суддею вище існують.

Дійсно, згідно п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Разом з тим, у відповідності до положень ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Отже, виходячи з того, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України слідчий суддя погоджується із доводами слідчого про необхідність обрання до підозрюваного запобіжного заходу, який буде сприяти виконанню ним процесуальних обов`язків.

Разом з тим, суд не погоджується із доводами, про те, що інші, більш м`які запобіжні заходи не можуть забезпечити належну поведінку затриманого та виконання ним обов`язків, передбачених ст.177 КПК України.

Так, у справі «Бузаджі проти Республіки Молдова» [ВП] (Buzadji v. the Republic of Moldova) [GC], пункти 86-91 ЄСПЛ вказав, що домашній арешт з огляду на його рівень і напруженість вважається позбавленням свободи у розумінні статті 5 Конвенції.

З врахуванням того, що із долучених захистом доказів вбачається, що підозрюваний має постійне місце проживання, одружений, має на утриманні двох малолітніх дітей, що вказує на його міцні соціальні зв`язки, слідчий суддя не вбачає підстав для обрання підозрюваному найтяжчого запобіжного заходу, а тому йому слід обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний період доби, який фактично обмежує свободу пересування підозрюваного і з врахуванням покладених на нього обов`язків відповідатиме меті і завданням запобіжного заходу.

А тому слідчий суддя відмовляє в задоволенні клопотання сторони обвинувачення про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою та одночасно приймає рішення про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , заборонивши залишати вказане помешкання без дозволу слідчого, прокурора або суду у визначений період доби з 23:00 год. до 06:00 год.

Керуючись вимогами статей 176-178, 181, 183, 194, 395 КПК України, слідчий судя,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання сторони обвинувачення про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 - відмовити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , заборонивши залишати вказане помешкання без дозволу слідчого, прокурора або суду у визначений період доби з 23:00 год. до 06:00 год.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду в даному кримінальному провадженні за кожною вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками сторони обвинувачення у кримінальному провадженні з приводу обставин даного кримінального провадження;

- здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (за наявності).

Строк дії запобіжного заходу згідно цієї ухвали закінчується 15 травня 2023 року.

Ухвалу передати до Львівського РУП № 1 ГУ НП у Львівській області для негайного виконання і постановки на облік підозрюваного ОСОБА_5 , про що необхідно повідомити слідчого.

Контроль за виконанням ухвали в частині покладення обов`язків покласти на слідчого.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 20.03.2023 о 13.55 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1