У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 184/1/23

Номер провадження 1-кс/184/7/23

03 січня 2023 рокум. Покров

Слідчий суддя Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання заступника начальника СВ ВП № 2 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 02.01.2023 року по кримінальному провадженню № 0000002, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.01.2023 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою за підозрою:

¦ ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Покров Дніпропетровської області, громадянки України, заміжньої, непрацюючої, маючої середню - спеціальну освіту, н/л дітей на утриманні не має, зареєстрована по АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої в силу ст.. 89 КК України,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

сторони кримінального провадження: прокурор - ОСОБА_5 , слідчий - ОСОБА_6 , підозрювана - ОСОБА_4 , захисник - ОСОБА_7 , -

ВСТАНОВИВ:

До Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання заступника начальника СВ ВП № 2 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Покровського відділу Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000002 від 02.01.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України, відносно підозрюваної ОСОБА_4 ..

Клопотання вмотивовано тим, що 01 січня 2023 року о 14 годині ОСОБА_4 знаходилась у приміщенні кухні квартири АДРЕСА_3 , де в ході сварки зі своїм чоловіком ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у ОСОБА_4 на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків виник злочинний намір, спрямований на вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_8 .. В цей же день та час, знаходячись там же, реалізуючи свій злочинний намір, спрямований на вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті своєму чоловікові ОСОБА_8 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання ОСОБА_4 , стоячи обличчям до ОСОБА_8 , та, скориставшись кухонним ножем, який вона тримала у своїй правій руці, умисно нанесла останньому один удар вказаним кухонним ножем в область тулуба зліва, чим згідно лікарського свідоцтва про смерть № 4 від 02.01.2023 спричинила ОСОБА_8 тілесне ушкодження у вигляді травми грудної частини аорти, масивної крововтрати, від якого настала смерть потерпілого ОСОБА_8

01.01.2023 року о 15 год. 00 хв. ОСОБА_4 затримана в порядку ст. 208 КПК України.

02.01.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Обставинами, що дають підстави підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні вказаного злочину є наступні докази:

-огляд місця події, а саме приміщення квартири за адресою АДРЕСА_2 , де виявлений труп ОСОБА_8 ;

-огляд трупа ОСОБА_8 ;

-допит свідка ОСОБА_9 , яка повідомила, що 01.01.2023 їй на мобільний телефон зателефонувала ОСОБА_4 та повідомила, що вона щойно зарізала свого чоловіка ОСОБА_8 ;

-повідомлення про підозру ОСОБА_4 від 02.01.2023;

-протокол проведення слідчого експерименту з підозрюваною ОСОБА_4 , яка показала на обставини вчинення нею злочину;

-речовими доказами - знаряддя вчинення злочину - кухонний ніж.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Таким чином, в ході проведення досудового розслідування по даному кримінальному провадженню встановлено достатній обсяг обставин, що дають підстави підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення, а саме документально шляхом проведення слідчих дій зафіксовано злочинні дії ОСОБА_4 , щодо вчинення нею вбивства, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині, а саме потерпілому ОСОБА_8 ..

Під час досудового розслідування відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Так, під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 ніде не працює, не навчається, неповнолітніх дітей на утриманні не має, осіб, які б перебували на її утриманні також не має, за місцем реєстрації не проживає, інших будь-яких соціальних чинників, які б стримували її у місті Покров Дніпропетровської області не має.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, і вона в повній мірі розуміє невідворотність покарання у виді позбавлення волі за вчинення навмисного вбивства. Тому, є достатні підстави вважати, що з метою ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, а також уникнення покарання за особливо тяжкий злочин вона може вчинити дії, пов`язані з переховуванням від органу досудового розслідування або суду, а саме виїхати з місця свого проживання.

Крім того, при оцінці ризиків, передбачених п. 1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України необхідно враховувати тяжкість можливого покарання у виді позбавлення волі строком від 7-ми до 15-ти років. Також, встановлено, що ОСОБА_4 раніше притягувалась до кримінальної відповідальності за вчинення злочинів. Не дивлячись на те, що попередні судимості ОСОБА_4 погашені, факт притягнення підозрюваної раніше до кримінальної відповідальності та факт заподіяння нею ОСОБА_8 свідчить про репутацію ОСОБА_4 та схильність останньої до неправомірної поведінки у суспільстві, в зв`язку з чим може бути належним елементом при оцінці ризику вчиняти кримінальні правопорушення у майбутньому. З метою запобігання спробам ОСОБА_4 переховуватися від органів досудового розслідування/суду та вчинити інше кримінальне правопорушення, необхідно обрати відносно підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Лише запобіжний захід, пов`язаний з ізоляцією від суспільства, допоможе уникнути зазначених вище ризиків.

Прокурор у судовому засіданні та слідча підтримали клопотання та просили застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Підозрювана та її захисник у судовому засіданні заперечували проти застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою та просили суд застосувати до підозрюваної запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту. Також, у судовому засіданні ОСОБА_4 пояснила, що вона не мала намір на вбивство свого чоловіка та не збирається переховуватися від слідства та вчиняти інші правопорушення.

Слідчий суддя, дослідивши заявлене клопотання, вислухавши доводи прокурора, слідчого, пояснення підозрюваної, приходить до наступних висновків.

З огляду на висновок Європейського суду з прав людини, який міститься у п.175 рішення від 21.04.2011 року по справі «Нечипорук і Йонкало проти України», в органу досудового розслідування є належні факти та інформація про те, що ОСОБА_4 могла вчинити вказане кримінальне правопорушення, тобто підозра є обґрунтованою.

Оцінюючи наявність ризики, передбачені п.п. 1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України слідчий суддя керується правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду у справі за скаргою «Москаленко проти України», у якій зазначено, що суворість покарання, що може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду. Суд визнає, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такі ризики існують.

Слідчий суддя вважає доведеними ризики, передбачені п.1,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду та вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, який відноситься кримінальним Законом до тяжких злочинів, тому вона в повній мірі усвідомлює невідворотність покарання у виді позбавлення волі.

Під час досудового розслідування не надійшло жодних звернень про передачу ОСОБА_10 на поруки, що виключає передачу її на поруки.

Підозрювана, та особи, які могли внести за неї заставу або поручитися не зазначила, клопотань про можливість внесення застави не заявляла.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років. Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 5 років.

Наведений висновок слідчого судді повністю узгоджується із позицією ЄСПЛ, яка викладена у рішенні по справі «Москаленко проти України», де Суд вказав, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Суд визнає, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.

Разом з тим, посилання слідчого на неможливість застосування відносно підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, слідчий суддя вважає необґрунтованими, оскільки саме застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту зможе запобігти встановленим та доведеним у судовому засіданні ризиків, передбачених пп.1,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду та вчинити інше кримінальне правопорушення. Такий висновок слідчого судді ґрунтується на призначенні, суті та порядку застосування вказаного запобіжного заходу, який відповідно до ст.181 КПК України полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби, виконання якою, у свою чергу, унеможливить вчинення підозрюваною інших кримінальних правопорушень та зможе забезпечити належну поведінку останньої.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У свою чергу, ч.4 коментованої статті унормовано, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Водночас, застосування найсуворішого запобіжного заходу виключно на підставі тяжкості вчиненого злочину суперечитиме усталеній практиці Європейського суду з прав людини, яка є обов`язковою до застосування на підставі ч.5 ст.9 КПК України.

В силу ч.5 ст.17 КПК України, поводження з особою, вина якої у вчиненні кримінального правопорушення не встановлена обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили, має відповідати поводженню з невинуватою особою.

Отже, слідчому судді не доведено неможливість застосування інших більш м`яких запобіжних заходів задля забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної.

Так, у судовому засіданні встановлено, що підозрювана має постійне місце проживає за адресою АДРЕСА_2 .

Приймаючи до уваги дані про особу підозрюваної, а також недоведеність стороною обвинувачення неможливості застосування відносно підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу, слідчий суддя вважає за необхідне у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_4 - відмовити та застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту строком на 2 місяці, що буде необхідним та достатнім для належного виконання підозрюваної ОСОБА_4 своїх процесуальних обов`язків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання заступника начальника СВ ВП № 2 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 02.01.2023 року по кримінальному провадженню № 0000002, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.01.2023 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою за підозрою ОСОБА_11 - відмовити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці починаючи з 03.01.2023 року до 03.03.2023 року включно, поклавши на неї обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме:

- заборонити залишати місце проживання: АДРЕСА_2 ;

- прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти про зміну свого місця проживання чи перебування.

Виконання ухвали покласти на ВП № 2 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області за місцем проживання ОСОБА_4 ..

Копію ухвали для виконання направити начальнику ВП №2 Нікопольського РУП ГУНП у Дніпропетровській області, для контролю - прокурору Покровського відділу Нікопольської окружної прокуратури.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя Орджонікідзевського міського суду ОСОБА_1