печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2022 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

потерпілого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання обвинуваченого ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу під час судового розгляду кримінального провадження № 0001340 від 20.08.2021 керуючись ст. ст. 177-178,183, 199, 331 КПК України, -

ВСТАНОВИВ:

Печерським районним судом м. Києва проводиться судовий розгляд у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 187, ч. 1 ст. 263 КК України.

Ухвалою суду від 10.08.2022 задоволено клопотання прокурора та продовжено строк тримання під вартою обвинуваченого до 08.10.2022 року.

Під час судового засідання 16.09.2022 обвинувачений ОСОБА_5 заявив клопотання про зміну запобіжного заходу, а саме просив зменшити розмір застави до 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 - адвокат ОСОБА_4 , клопотання підзахисного підтримав, просив його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 та потерпілий ОСОБА_6 проти задоволення клопотання не заперечували.

Суд, заслухавши думку сторін кримінального провадження, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали суду про продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

За приписами ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Розгляд такого клопотання відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Як визначено ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання зазначеним спробам, визначеним частиною 1 цієї статті, зокрема, переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Згідно зі ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про запобіжний захід, окрім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, необхідно враховувати, у тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

Судом встановлено, що зазначені прокурором ризики продовжують існувати, оскільки під загрозою можливого покарання обвинувачений може ухилитися від органу досудового розслідування та суду.

Суд враховує також позицію викладену ЄСПЛ у справах «Ілійков проти Болгарії» від 26.07.2001 та «Волосюк проти України» від 12.03.2013, відповідно до якої суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів. Тяжкість обвинувачення може бути достатньою причиною разом з іншими для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Таким чином, з сукупність даних про особу обвинуваченого, його репутацію, даних про можливість ухилення від суду, разом із тяжкістю пред`явленого обвинувачення, свідчить про те, що обставини, які стали підставою для обрання обвинуваченим запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не змінилися та продовжують існувати, як і не змінилася обстановка, яка дає суду підстави вважати, що належну процесуальну поведінку обвинуваченого не зможе забезпечити більш м`який запобіжний захід, тому є необхідним продовження строку тримання під вартою ще на 60 днів.

З урахуванням матеріального становища обвинуваченого ОСОБА_7 , слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання обвинуваченого та зменшення розміру застави до 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 177, 183, 199, 331 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу - задоволити.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 до 08.10.2022 року включно.

Визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 49620 гривень.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) за наступними реквізитами:

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059

Банк отримувача ДКСУ, м.Київ

Код банку отримувача (МФО) 820172

Рахунок отримувача UA1012089

призначення платежу застава за (ПІБ, дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно ухвали (назва суду) , від (дата ухвали), по справі №, кримінальне провадження №, внесені (ПІБ особи, що вносить заставу), згідно квитанції від (дата та № квитанції) .

Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого бюджету, бюджету АР Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про продовження терміну тримання під вартою, протягом терміну дії ухвали.

В разі внесення застави особа вважається такою, щодо якої застосований запобіжний захід - застава.

В разі внесення застави покласти на ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:

- не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з потерпілим у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії обов`язків визначити два місяці з дня внесення застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва.

Суддя ОСОБА_1