печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданніу залі суду у м. Києві клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0001815 від 20.08.2019 року,-

УХВАЛИВ:

До провадження Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0001815 від 20.08.2019 року.

Мотивуючи подане клопотання про скасування арешту майна, вказує, що арешт було накладено безпідставно, необґрунтовано

У судове засідання особа, яка звернулася із клопотанням не з`явилась, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялась належним чином.

Прокурор/слідчий у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001815 від 20.08.2019 року.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30.01.2020 року у справі № 757/4388/20-к накладено арешт у кримінальному провадженні № 0001815 від 20.08.2019 року про скасування якого просить заявник.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 16.03.2020 року вищевказану ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30.01.2020 року у справі № 757/4388/20-к залишено без змін.

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, та згідно ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

Аналізуючи доводи клопотання про скасування арешту на майно, слідчий суддя приходить до висновку, що наведені доводи не вказують на необґрунтованість накладення арешту на майно та не доводять, що в подальшому застосуванні арешту відпала потреба, оскільки заявником не надано доказів на підтвердження доводів викладених у клопотанні та слідчий суддя позбавлений можливості витребування доказів за власною ініціативою.

Крім того, звертаю увагу на те, що заявник з клопотанням звертався до суду у липні 2020року, таким чином станом на день розгляду клопотання слідчим суддею ОСОБА_1 минуло більше двох років.

В судове засідання заявник не з`явився, доводи викладені у клопотанні не підтримав, що також свідчить про відсутність підстав для задоволення вимог клопотання. Оскільки, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно виконувати процесуальні обов`язки.

Відтак слідчий суддя позбавлений можливості перевірити актуальність поданого клопотання та чи не було вже скасовано накладений арешт з майна, а також визначити ким саме здійснюється досудове розслідування та процесуальне керівництво у кримінальному провадженні та чи взагалі воно триває станом на день розгляду скарги.

При цьому слідчий суддя враховує, що однією з засад кримінального провадження є змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Вище викладені факти впливають на прийняття слідчим суддею рішення за результатами розгляду скарги, оскільки згідно з п. 18 ст. 3 КПК України, до повноважень слідчого судді суду першої інстанції належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні на стадії досудового розслідування.

Враховуючи вище викладене, слідчий суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, в силу принципу змагальності сторін не доведено необґрунтованість накладення арешту на майно та не доведено відсутність потреби в продовженні дії такого заходу забезпечення кримінального провадження, існують підстави для подальшого збереження арешту майна, а відтак у задоволенні клопотання слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0001815 від 20.08.2019 року - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1