УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника особи, яка подала скаргу ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

встановив:

ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із скаргою на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій просить зобов`язати посадових осіб ХРУП ГУНП в Хмельницькій області забезпечити внесення відомостей до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.297 КК України.

Узагальнені доводи скарги.

В обґрунтування скарги особа, яка її подала вказує, що 07.11.2022, 14.11.2022 ОСОБА_4 подала до ВП №1 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області заяви про вчинення кримінального правопорушення.

22.11.2022 ОСОБА_4 звернулась до ВП №1 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області із ще однією заявою про вчинення кримінального правопорушення, в якій детальніше виклала обставини, з якими вона пов`язує ознаки його вчинення.

ОСОБА_4 вбачає кримінально карану поведінку у діях дітей її покійного чоловіка ОСОБА_5 ОСОБА_6 і ОСОБА_7 , які у зв`язку із оспорюванням в судовому порядку права заявниці та її дітей на спадкування, намагаються отримати доступ до тіла похованого ОСОБА_5 для проведення досліджень на предмет встановлення кровної спорідненості дітей заявниці ОСОБА_4 і ОСОБА_5 .

05.11.2022 ОСОБА_4 виявила, що облаштоване нею покриття місця захоронення демонтоване та на його місце облаштоване інше.

Вважає, що були викрадені декоративні рослини, лампади, рушник для хреста.

Однак відомості за її заявою про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР не внесені.

З огляду на це, на думку особи, яка подала скаргу, слідчим допущено бездіяльність та не виконані вимоги ст.214 КПК України.

Процесуальні дії суду для підготовки до розгляду скарги.

Задля забезпечення повноти та об`єктивності розгляду скарги слідчим суддею витребувані матеріали перевірки за заявами ОСОБА_4 .

Позиції учасників провадження.

До початку розгляду справи повноваження на представництво ОСОБА_4 також надав адвокат ОСОБА_8 .

26.12.2022 адвокат ОСОБА_8 прибув до суду і ознайомився з матеріалами справи про що свідчить його підпис.

У судове засідання адвокат ОСОБА_8 не з`явився.

Уповноважена особа ХРУП ГУНП в Хмельницькій області в судове засідання не з`явилася, незважаючи на належне повідомлення про час та місце розгляду скарги.

Враховуючи положення статті 306 КПК України, та з метою дотримання розумних строків розгляду скарги, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, здійснення якого має забезпечити, зокрема, слідчий суддя на досудовому провадженні, слідчий суддя вважає можливим провести розгляд скарги за відсутності представників органу досудового розслідування та адвоката ОСОБА_8 , з огляду і на те, що в судовому засіданні бере участь представник ОСОБА_3 .

У судовому засіданні представник ОСОБА_3 підтримали вимоги скарги, просила її задовольнити.

Від органу досудового розслідування надійшли матеріали перевірки за зверненнями ОСОБА_4 , зареєстрованими в ЄО №29432 від 04.11.2022, ЄО № 30014 від 14.11.2022, ЄО № 30543 від 22.11.2022 у ВП №1 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, дійшов такого висновку.

Право та судова практика

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч.5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Аналогічні за змістом норми містяться у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (далі Положення), затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020, згідно з яким відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Аналіз змісту положень ст. 214 КПК України свідчить про обов`язковість вчинення дій лише щодо прийняття та реєстрації заяви, як це передбачено у частині четвертій вказаній статті, і відмова у вчиненні таких дій не допускається.

При цьому зміст частини першої зазначеної статті не передбачає імперативного обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим Кримінальним кодексом України.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР. Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_9 від 17.06.2020, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що "встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту".

Указане відповідає і правовому висновку Верховного Суду у справі 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18, провадження № 51-4229км20, де суд зазначає, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

За положеннями ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно із ст.7 КПК України в якості загальної засади кримінального провадження проголошено змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Крім того, основним елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.

З огляду на наведене, слідчий суддя приходить до висновку про неможливість ініціювання кримінального провадження шляхом внесення відомостей до ЄРДР без належних на те підстав.

У порядку судового контролю за поданою відповідно до ст..303 КПК України скаргою слідчим суддею можуть бути перевірені достатність даних, які вказують на ознаки кримінального правопорушення та підстави, за яких відомості уповноваженою особою до ЄРДР не внесені.

Оцінка встановлених обставин та відповіді на доводи скарги.

Як вбачається з матеріалів скарги та наданих матеріалів перевірки кримінально карану поведінку за первинно поданою заявою про вчинення кримінального правопорушення від 07.11.2022 скаржниця вбачає у діях членів сім`ї її покійного чоловіка ОСОБА_5 , які створюють для неї та її дітей нестерпні умови для проживання та погрози розправою.

У заяві від 14.11.2022 ОСОБА_4 стверджує про ознаки кримінального правопорушення у діях невідомих їй осіб, які на її думку втрутились до могили її чоловіка.

У заяві від 22.11.2022 ОСОБА_4 вбачає кримінально карану поведінку у діях дітей її покійного чоловіка ОСОБА_5 ОСОБА_6 і ОСОБА_7 , які у зв`язку із оспорюванням в судовому порядку права заявниці та її дітей на спадкування, намагаються отримати доступ до тіла похованого ОСОБА_5 для проведення досліджень на предмет встановлення кровної спорідненості дітей заявниці і ОСОБА_5 .

За результатом розгляду звернення ОСОБА_4 листом від 05.12.2022 №14492/121/122-2022 за підписом т.в.о. начальника ВП №1 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_10 надана відповідь про те, що проведеною перевіркою не встановлено ознак кримінального чи адміністративного правопорушення.

Із досліджених матеріалів слідує, що ОСОБА_4 і ОСОБА_7 є процесуальними опонентами у цивільних спорах щодо усунення ОСОБА_4 від спадкування після смерті ОСОБА_5 та визнання заповіту ОСОБА_5 недійсним.

У матеріалах перевірки є копія заяви представника від імені ОСОБА_7 про забезпечення доказів шляхом ексгумації трупа ОСОБА_5 для отримання біологічного матеріалу.

Під час проведення перевірки ОСОБА_7 надав пояснення, згідно з якими він із тіткою та дядьком (сестрою та братом ОСОБА_5 ) провели прибирання на кладовищі у зв`язку із низкою сміття та розмиттям дощем землі навколо могили, пересадили квіти навколо могили, встановили штучний каркас розміром 90*190 см та звернулись до старости старостинського округу для надання техніки для прибирання рослин та нагромадженого сміття на кладовищі.

Аналогічного змісту пояснення надав брат ОСОБА_5 ОСОБА_11 і сестра ОСОБА_12 .

Також у матеріалах перевірки наявні пояснення ОСОБА_6 , яка зазначила, що що вони із братом та родичами опікуються могилою батька, жодних неправомірних дій не вчиняли та слідів проникнення не помічали.

Також ОСОБА_6 зазначила, що у листопаді до неї зателефонувала тітка і розповіла їй , що земля на могилі розсунулася, лампадки мали неохайний вигляд.

З огляду на віддаленість проживання у Київській області, витрати на відновлення пошкодженого внаслідок російської агресії будинку та заборону вдовою зупинятися у батьківському будинку у м.Хмельницькому, ОСОБА_6 звернулася до тітки,дядька та рідного брата за допомогою з прибирання могили.

ОСОБА_6 зазначила про неприязні стосунки між нею, родичами та ОСОБА_4 і пов`язує звернення із заявою про вчинення кримінального правопорушення із вчиненням психологічного тиску у зв`язку із наявністю судового спору про усунення ОСОБА_4 від спадкування.

Частина 1 статті 297 КК України передбачає два склади злочину: вчинення наруги над могилою, іншим місцем поховання, над тілом (останками, прахом) померлого або над урною з прахом померлого, тобто у будь-яких образливих для пам`яті померлих діях, зокрема розриванні могили, знищенні, зруйнуванні чи псуванні останньої, квітника при ній, пам`ятника, огорожі; незаконне заволодіння (таємно чи відкрито) тілом (останками, прахом) померлого, урною з прахом померлого, предметами, що знаходяться на (в) могилі, в іншому місці поховання, на тілі (останках, прахові) померлого (ч.1). Об`єктивна сторона першого складу злочину полягає в діях (нарузі), а другого у діях (незаконному заволодінні), наслідках (відсутність майна на місці поховання) та причинному зв`язку між ними. Момент закінчення злочину визначається з урахуванням змісту вчинюваного діяння.

Унаслідок розгляду скарги не встановлено ознаки указаного кримінального правопорушення.

Висловлене у скарзі ОСОБА_4 припущення про його вчинення не підтверджується об`єктивними даними.

Звернення до суду із клопотанням про ексгумацію трупа у межах судового провадження саме по собі не свідчить про те, що суб`єкт такого звернення вчинив наругу на могилою.

При цьому побоювання скаржниці , що таке може відбутися, не можуть слугувати підставою для ініціювання кримінального провадження, оскільки не є суб`єктивними та об`єктивними ознаками кримінального правопорушення.

Твердження у скарзі та наголошення представником в судовому засіданні на те, що з могили ОСОБА_5 викрадені елементи облаштування, зокрема рушник, лампадки за встановлених обставин прибирання та облаштування могили сином, братом та сестрою померлого, не утворюють ознак кримінального правопорушення.

Можливість родичами померлого та його вдовою встановлювати ті чи інші елементи облаштування(декору) , приведення могили у охайний стан за власним баченням кожного з родичів та/або різне бачення необхідності /відсутності необхідності їх замінювати не може бути підставою для їх кримінального переслідування.

Досліджені матеріали свідчать про відсутність підстав стверджувати про ознаки кримінального правопорушення у діях осіб, на яких вказує ОСОБА_4 .

Жодних обґрунтованих посилань на підтвердження вказаних обставин скарга та долучені до неї матеріали не містять.

Відповідно до ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Слідчий суддя зазначає, що регламентований КПК України порядок ініціювання кримінального провадження за відсутності належних на те підстав та відсутності ознак, доказів вчинення кримінального правопорушення не може використовуватися для кримінального переслідування особи та досягнення іншої мети, ні зазначена у ст.2 КПК України.

Ініціювання кримінального переслідування щодо особи за встановлених обставин, є необґрунтованим засобом кримінально-правового примусу та не відповідає приписам кримінального процесуального закону.

Визначені чинним кримінальним процесуальним законом підстави для захисту права особи на ініціювання кримінального провадження під час розгляду скарги не встановлені.

А тому підстав для задоволення скарги та процесуального реагування слідчим суддею, немає.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 214, 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1