Провадження № 1-кс/686/66/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2023 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому, Хмельницької обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду із скаргою на бездіяльність уповноважених службових осіб ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому, Хмельницької обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою, в якій просить зобов`язати уповноваженого слідчого внести відомості за його заявою про кримінальне правопорушення від 16.11.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Скаргу обґрунтовує тим, що 16 листопада 2022 року подав до прокуратури та ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому заяву про вчинення, на його думку, злочинів адміністрацією ЗВК №58, однак відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою не внесено, а отже вимоги ст.214 КПК України не виконані.

У судовому засіданні скаржник підтримав вимоги скарги, просив її задовольнити.

Слідчий та прокурор, будучи належним чином повідомленими про дату та час розгляду скарги, у судове засідання не з`явилися, у відповідності до вимог ч. 3 ст. 306 КПК України це не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши думку скаржника, дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Із наданих ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому, сканокопій матеріалів за зверненням ОСОБА_3 слідує, що 16.11.2022 р. ОСОБА_3 звернувся до ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому із заявою, яка була зареєстрована 16.11.2022 за № 1843, в якій вказав, що він засуджений до пожиттєвого покарання, перебуває в ЗВК № 58 у м. Ізяслав. Зауважив, що адміністрація УВП вимагає у нього кошти обманним шляхом. Так, в 2021 р. ціна довгострокового побачення в ЗВК 58 коштувала доба з людини 185 грн., однак адміністрація ЗВК 58 вимагала з кожної людини 185 грн.

04.02.22 р. його мати ОСОБА_4 прибула в ЗВК 58 до ОСОБА_3 на довготривале побачення та їй повідомили, що вартість кімнати підвищилась і що тепер кімната довготривалих побачень коштує 385 гривень за добу з людини. ОСОБА_4 сплатила за перебування в кімнаті за нього і за себе за три доби 2310 грн. Після довготривалого побачення ОСОБА_3 та його рідні почали звертатись у всі можливі міністерства та установи щодо захмарної вартості довготривалих побачень для засуджених. В подальшому, 14.10.22 рідні ОСОБА_3 вкотре прибули до нього в ЗВК 58 на довготривале побачення і вже на цей раз адміністрація ЗВК58 сказали його рідним, що вартість довготривалого побачення коштує 385 гривень за добу незалежно від кількості людей, які перебувають в кімнаті побачень. Тобто, адміністрація ЗВК58 цинічним обманом, шахрайством, 04.02.22 р. обманули матір ОСОБА_3 на 1155 грн. (04.02.22 р. мати мала сплатити 1155 грн. за три сутки за двох, а сплатила, за вказівкою адміністрації ЗВК58 2310 гривень).

Листом за підписом керівника першого СВ (з дислокацією у м. Хмельницькому) ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому ОСОБА_5 вих. № 1795зкп/14-01-01-22 від 02.12.2022 заявник отримав відповідь, у якій вказано, що в ході розгляду звернення встановлено, що аналогічного змісту звернення уже перебувало на розгляді у першому СВ (з дислокацією у м. Хмельницькому) ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому, яке зареєстровано за вх. № 1648 зкп від 21.11.2022. За наслідками розгляду звернення надано відповідь про відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР. А тому відсутні підстави для повторного розгляду звернення.

Також отримано повідомлення з Хмельницької обласної прокуратури від 17.01.2023, яким повідомлено, що заяви ОСОБА_3 від 16.11.2022 до прокуратури не надходили.

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У своїй постанові від 16.05.2019 Верховний Суд у складі колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

П. 2 ч. 1 розділу ІІ «Порядок формування та ведення Реєстру» Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 визначено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Інформацією про кримінальне правопорушення є обставини та конкретні факти, викладені у заяві особи про вчинення кримінального правопорушення, які містять ознаки складу кримінального правопорушення та можуть бути перевірені у кримінально-процесуальному порядку. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Дослідивши матеріали справи, слідча суддя приходить до висновку, що в заяві ОСОБА_3 від 16.11.2022 відсутні об`єктивні дані, які свідчать про наявність ознак правопорушення, а в якості обставин, які свідчать про вчинений злочин, викладені факти, які за своїм змістом та суттю не є повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, оскільки ця заява не містить об`єктивних даних, які підтверджували би реальність конкретної події кримінального правопорушення та свідчили би про існування обставин, що дають підстави для кваліфікації дій осіб за відповідними статтями Кримінального кодексу України. Аргументи ОСОБА_3 про можливе вчинення кримінального правопорушення, фактично зводяться до суб`єктивної незгоди скаржника із вартістю кімнат для довгострокових побачень у ДУ «Замкова виправна колонія 58», які є підвищеного комфорту і за які справляється надто висока, на думку заявника, оплата.

Разом з тим, ч. 1 ст. 110 Кримінально-виконавчого кодексу України передбачено, що засуджені мають право на побачення: короткострокові тривалістю до чотирьох годин і тривалі - до трьох діб. Короткострокові побачення надаються з родичами або іншими особами у присутності представника колонії. Тривалі побачення надаються з правом спільного проживання і тільки з близькими родичами (подружжя, батьки, діти, всиновлювачі, всиновлені, рідні брати й сестри, дід, баба, онуки). Тривалі побачення можуть надаватися і подружжю, яке проживало однією сім`єю, але не перебувало у шлюбі, за умови, що в них є спільні неповнолітні діти. Оплата послуг за користування кімнатами короткострокових і тривалих побачень здійснюється засудженими або їх родичами чи іншими особами за рахунок власних коштів.

Враховуючи викладене, представник органу досудового розслідування обґрунтовано відмовив ОСОБА_3 у внесенні відповідних відомостей до ЄРДР.

Окрім того, з огляду на те, що у повідомленні, яким ОСОБА_3 було відмовлено у внесенні відомостей до ЄРДР, слідчим акцентовано увагу на те, що аналогічного змісту звернення уже перебувало на розгляді у Першому СВ ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому та надано відповідь від 21.11.2022 про відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР та його дублікатний характер, слідчим суддею було проаналізовано Єдиний державний реєстр судових рішень та встановлено, що ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 15.12.2022, яка залишена без змін ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 12.01.2023, було відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Територіального управління ДБР, розташованого у м. Хмельницькому щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявами ОСОБА_3 від 21.10.2022 та 31.10.2022, зміст яких наведено в ухвалі слідчого судді та які є практично ідентичні заяві від 16.11.2022, яка є предметом оскарження.

Отже, рішення по ідентичній за своєю суттю заявою ОСОБА_3 (окрім того, що заява про вчинення кримінального правопорушення датована іншим числом) уже було прийнято, а тому при ухваленні рішення слідчим суддею також враховується недопустимість повторного розгляду одних і тих же по суті скарг.

З огляду на викладене, у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись статтями 214, 303- 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб СУ ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення.

Слідчий суддя