Номер провадження:1-кп/521/1046/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2023 року м. Одеса

Малиновський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з секретарем ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого (в режимі відеоконференції) ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Одеси в режимі відеоконференції (дистанційного судового засідання) обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000192 від 17.08.2022 року відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Березівки Березівського району Одеської області, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, не одруженого, військовослужбовця, без інвалідності, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та до затримання проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, -

В С Т А Н О В И В

На розгляді Малиновського районного суду м. Одеси перебуває обвинувальний акт по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000192 від 17.08.2022 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України. Обвинувачений ОСОБА_4 утримується під вартою в умовах Державна установа «Одеський слідчий ізолятор».

У зв`язку з неможливістю, в умовах введеного в Україні воєнного стану, доставлення обвинуваченого конвойною службою у приміщення Малиновського районного суду м. Одеси, суд враховуючи положення ч. 2 ст. 336 КПК України дійшов висновку про необхідність проведення судового засідання в режимі відеоконференції (дистанційного судового засідання) з Державною установою «Одеський слідчий ізолятор» за участю обвинуваченого ОСОБА_4 .

Під час підготовчого судового засідання прокурор просив призначити обвинувальний акт до судового розгляду та заявив клопотання про обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на наявність ризиків передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_5 не заперечував проти призначення обвинувального акту до судового розгляду, щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно свого підзахисного заперечував та просив обрати відносно нього більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме у виді домашнього арешту.

Обвинувачений (в режимі відеоконференції) підтримав думку свого захисника.

Дослідивши обвинувальний акт та додані матеріали, вислухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до висновку про можливість призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту виходячи з наступного.

Обвинувальний акт складений відповідно до вимог КПК України, обвинувальний акт підсудний Малиновському районного суду м. Одеси, підстав для закриття кримінального провадження суд не вбачає.

Судом вирішено питання, які пов`язані з підготовкою до судового розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 316 КПК України вбачається, що після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.

Таким чином, наявні достатні підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду.

Щодо вирішення питання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу, суд виходить з наступного.

Прокурор як сторона обвинувачення має обов`язок підтримувати публічне обвинувачення у суді, доводити винуватість особи та необхідність обрання (продовження) запобіжного заходу шляхом подання відповідних клопотань.

Так, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II «Заходи забезпечення кримінального провадження» КПК України (ч. 3 ст. 315 КПК України).

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, що перелічені у даній статті.

Частиною 1 ст. 176 КПК України встановлено перелік запобіжних заходів.

Так, згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 КПК України.

Як вбачається з обвинувального акту,ОСОБА_4 , обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України при застосуванні та продовженні запобіжного заходу суд враховує наявність обґрунтованої підозри, доведених прокурором ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, а також інші обставини, зазначені ст. 178 КПК України.

У КПК України не зазначено, що розуміється під терміном «обґрунтована підозра» та за таких обставин, суд вважає за необхідне звернутися до практики Європейського суду з прав людини, так як, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Обґрунтованість правової позиції прокурора безумовно можливо перевірити лише під час судового розгляду. Разом з тим, суд вважає, що відомостей, які повідомлені прокурором під час підготовчого судового засідання, достатньо у даній стадії судового провадження, для висновку про те, що раціональні підстави для розумної підозри щодо причетності ОСОБА_4 до обставин інкримінованого йому злочину об`єктивно існують.

Розглядаючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Під час розгляду клопотання стороною обвинувачення доведено та судом встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України: ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину і знаючи про тяжкість покарання, що може йому загрожувати у разі визнання винуватим, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може вдатися до спроб переховуватися від суду;

- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України: ОСОБА_4 враховуючи те, що він під час ознайомлення з матеріалами кримінального провадження отримав відомості щодо свідків у даному провадженні, може незаконно впливати на них, адже їх допитано лише на стадії досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні, однак під впливом вони можуть змінити показання в залі судового засідання під час судового розгляду;

- п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України: ОСОБА_4 раніше судимий, що може свідчити про те, що він може вчинити нове кримінальне правопорушення.

В частині наявності ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, суд приходить до переконання про необґрунтованість вказаного ризику, оскільки стороною обвинувачення жодним чином не обґрунтовується, на підставі та в зв`язку з якими обставинами, вони прийшли до вказаних переконань, адже відомостей про те, що під час досудового розслідування вдавався до спроб знищити, сховати, спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають значення для кримінального провадження, суду не надано. Також не наведено наявність ризик, передбачений пунктом 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки жодним чином не був обґрунтований стороною обвинувачення.

Під час розгляду клопотання, стороною обвинувачення надано достатньо матеріалів (доказів), які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.

Вищезазначене підтверджується доказами, переліченими в реєстрі матеріалів кримінального провадження, доданому до обвинувального акту.

Таким чином, наявність «обґрунтованої підозри» щодо причетності ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, наявність встановлених ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, існуюча практика Європейського суду з прав людини, якою визначено, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, а також те, що інкриміноване ОСОБА_4 кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 263 КК України є діянням, що створює загрозу заподіяння шкоди невизначеному колу осіб, що свідчить про можливість обрання відносно ОСОБА_4 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Стороною обвинувачення доведено, що будь-який більш м`який запобіжний захід, не може запобігти доведеним ризикам і забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків та саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в повній мірі відповідатиме меті такого запобіжного заходу та меті позбавлення особи свободи, як можливому законному випадку порушення такого права, передбаченому ст. 5 Європейської конвенції з прав людини і основоположних свобод.

Підстав, що перешкоджають обранню запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, суд не вбачає.

Враховуючи положення ч. 5 ст.182 КПК України, тяжкість та обставини кримінального правопорушення у якому обвинувачується ОСОБА_4 а також дані, що характеризують особу обвинуваченого, суд вважає, за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України в розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Застосовуючи до обвинуваченого альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, суд вважає за необхідне (в разі внесенням ним або іншою особою визначеної суми застави) покласти на обвинуваченого ряд обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 177, 182, 183, 194, 199, 314-316, 372 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР №0000192 від 17.08.2022 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України у відкритому судовому засіданні в Малиновському районному суді м. Одеси на 15 годину 15 хвилин 12 січня 2023 року.

В судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого та його захисника.

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.

Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

Визначити розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53 680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу. Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти строком на 2 (два) місяці на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- не відлучатися з населеного пункту в якому він проживає, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- здати на зберігання прокурору Малиновської окружної прокуратури м. Одеси (який входить до групи прокурорів у даному провадженні) свій паспорт/паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Роз`яснити обвинуваченому, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Строк дії ухвали суду щодо обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, становить 60 (шістдесят днів) і обчислюється з моменту ухвалення, тобто з 10.01.2023 року та припиняє свою дію 10.03.2023 року.

Ухвала суду щодо обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу суду, може бути подана протягом встановленого законом строку з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Копії ухвали направити співробітникам Державної установи «Одеський слідчий ізолятор» для виконання та вручення обвинуваченому.

Апеляційна скарга, на ухвалу суду про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1