Справа № 932/7404/22
Провадження № 1-кс/932/212/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання захисника - адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу відносно підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, українця, громадянина України, із середньо-спеціальною освітою, не працюючого, одруженого, маючого на утриманні малолітню дитину, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До суду звернувся захисник - адвокат ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , із клопотанням про зміну запобіжного заходу.

В обґрунтування клопотання зазначено, що ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 12.12.2022 було застосовано до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло цілодобово, та з покладенням процесуальних обов`язків. На теперішній час підозрюваний вже більше ніж місяць перебуває під домашнім арештом, сумлінно виконує всі покладені на нього обов`язки, співпрацює зі слідством, оскільки прийняв участь в слідчому експерименті, був допитаний в якості підозрюваного. Отже, підозрюваний повністю виправдовує належну процесуальну поведінку, в межах цього кримінального провадження. На даний час ОСОБА_4 необхідно утримувати сім`ю та дитину, працювати, однак умови цілодобового домашнього арешту не дозволяють цього. Також з плином часу ризики зменшились. Посилаючись на таке, захисник ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_4 просить змінити запобіжний захід з цілодобового домашнього арешту на нічний домашній арешт в період з 22:00 год. до 07:00 год. ранку наступного дня.

В судовому засіданні захисник та підозрюваний підтримали клопотання, просили його задовольнити.

Прокурор заперечив проти задоволення клопотання, оскільки належне виконання процесуальних обов`язків підозрюваним не свідчить про зменшення ризиків, тому підстав для зміни запобіжного заходу немає. Просив відмовити у задоволенні клопотання.

Вислухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріли клопотання, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ст. 7 КПК України кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1, п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, запобіжні заходи, є заходами забезпечення кримінального провадження та застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно вимог ч. 1, 3 ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

За положеннями ч. 5 ст. 131 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Як встановлено ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

З наданих слідчому судді матеріалів убачається, що в провадженні СВ ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області знаходяться матеріали кримінального провадження № 0001010 від 10.12.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Згідно встановлених під час досудового розслідування обставин, гр. ОСОБА_4 , на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин, реалізуючи раптово виниклий злочинний умисел, спрямований на заподіяння тяжких тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_6 , діючи умисно, наніс потерпілому один удар кулаком правої руки в область в область голови, заподіявши потерпілому ОСОБА_6 тілесні ушкодження.

Стороною обвинувачення дії ОСОБА_4 кваліфіковані як умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння, чи таке, що спричинило втрату будь-якого органу або його функцій, каліцтво статевих органів, психічну хворобу або інший розлад здоров`я, поєднаний зі стійкою втратою працездатності не менш як на одну третину, або переривання вагітності чи непоправне знівечення обличчя, що підпадає під ознаки злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 12 грудня 2022 року відмовлено у задоволенні клопотання сторони обвинувачення про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Застосовано до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту - цілодобово, покладені на ОСОБА_4 процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

В судовому засіданні встановлено, що згідно висновку експерта КЗ «ДОБСМЕ» ДОР» за № 85е від 11.01.2023 року, тяжкі тілесні ушкодження потерпілого утворились від механічної дії тупого твердого предмету з необмежено контактуючою поверхнею або при ударі об такий предмет, що діяв у потиличну частину голови, тобто при падінні з висоти власного зросту, з ударом потиличною частиною голови об тверду поверхню, як з наданням тілу прискорення, так і без нього.

Отже, висновком судового експерта підтверджено, що тілесні ушкодження утворились не від удару потерпілого кулаком руки, а внаслідок падіння. Наведене вказує на відсутність в діях ОСОБА_4 складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Таким чином, ступінь суспільної небезпеки вчиненого ОСОБА_4 діяння, істотно знижується, що дає можливість застосувати більш м`який запобіжний захід, або пом`якшити умови вже застосованого запобіжного заходу.

При цьому враховую попередню поведінку ОСОБА_4 , який добросовісно виконує обраний запобіжний захід, порушень не допускає, співпрацює зі слідством, має на утримання сім`ю та неповнолітню дитину, що потребує матеріального забезпечення.

Враховуючи наявність кількох обставин, які свідчать про зміну поведінки підозрюваного та дотримання ним умов домашнього арешту, приходжу до висновку, що ризики, які були раніше доведені, зменшились. Відтак, є можливість пом`якшити підозрюваному умови застосування домашнього арешту.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Домашній арешт відноситься до ізоляційної категорії запобіжних заходів, адже враховуючи його сутність, передбачає для особи, відносно якої обраний, заборону не залишати місце свого проживання протягом певних годин доби або цілодобово, тим самим ізолюючи її від звичайного для неї середовища (яке знаходиться за межами її житла) на певний проміжок часу доби або цілодобово. Отже, з урахування зазначеного, цілком очевидно, що домашній арешт є загальним заходом особистого забезпечення м`якого ізоляційного характеру, що виконується в умовах житла особи.

При цьому цілодобовий домашній арешт, є найсуворішим запобіжним заходом після тримання під вартою, має найбільші обмеження щодо прав людини.

Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчинення іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Слід зауважити, що домашній арешт із забороною залишати житло цілодобово, є одним із найсуворіших запобіжних заходів після тримання під вартою.

В даному випадку, враховуючи особу підозрюваного та обставини даного кримінального провадження, вважаю недоцільним подальше утримання ОСОБА_4 під цілодобовим домашнім арештом, тому умови домашнього арешту є можливим пом`якшити, заборонивши підозрюваному залишати житло лише у нічний час, а саме з 22:00 до 06:00 ранку наступного дня.

Проте клопотання сторони захисту слід задовольнити частково, оскільки чинним КПК України не передбачено такого запобіжного заходу як нічний домашній арешт чи цілодобовий арешт, а є лише домашній арешт. Режим заборони залишати житло (цілодобово чи в певний період доби) встановлюється слідчим суддею в кожному конкретному випадку, тому означене клопотання захисника слід розцінювати не як клопотання про зміну запобіжного заходу на інший, а як клопотання про зміну умов застосування вже існуючого запобіжного заходу.

Підсумовуючи викладене, клопотання захисника ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_4 слід задовольнити частково, змінивши заборону залишати житло цілодобово на нічний час.

Керуючись ст. ст. 181, 193, 197, 201, 372, 376, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника - адвоката ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про зміну запобіжного заходу, задовольнити частково.

Змінити умови застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заборонивши підозрюваному залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , у період з 22 год. 00 хв. вечора до 06 год. 00 хв. ранку наступного дня.

Для виконання запобіжного заходу покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такі обов`язки:

-прибувати за кожним викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

-у разі зміни місця проживання повідомляти про це слідчого, прокурора чи суд;

-не відлучатися з м. Дніпро без дозволу слідчого, прокурора, суду.

-не спілкуватися зі свідками і потерпілим по цьому кримінальному провадженню, окрім як за дозволом слідчого чи прокурора.

Ухвалу направити до відділу поліції за місцем проживання підозрюваного.

Попередити підозрюваного, що в разі невиконання покладених на нього даної ухвалою обов`язків, до нього може бути застосований більш тяжкий запобіжний захід.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в його житло в будь-який час, в т.ч. у період комендантської години, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань виконання покладених на нього обов`язків.

Строк дії ухвали - до 07 лютого 2023 року.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1