Справа №:755/9646/22
Провадження №: 1-кп/755/1392/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"07" листопада 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
обвинуваченого ОСОБА_5
розглянувши у підготовчому судовому засіданні матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002789 від 12.09.2022 року за обвинуваченням:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, з неповною середньою освітою, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженню № 0002789 від 12.09.2022 року, затверджений прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва 25.09.2022 року.

Дослідивши обвинувальний акт та додані до нього документи відносно ОСОБА_5 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень ч. 4 ст. 185, вислухавши прокурора, який доповів про можливість призначення кримінального провадження до судового розгляду, обвинуваченого та захисника, які не заперечували проти призначення, суд вважає, що є достатні підстави для призначення судового розгляду з урахуванням наступного:

Обвинувальний акт, складений слідчим, відповідно до вимог КПК України, прокурором дотримані вимоги територіальної підсудності, підстав для закриття провадження або повернення обвинувального акту прокуророві, не встановлено.

У підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, при цьому зазначив, що ризики передбачені ст. 177 КПК України, які були наявні під час досудового розслідування не зникли, тому вважає за доцільне обрати обвинуваченому саме такий запобіжний захід, який забезпечить належну процесуальну поведінку.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_4 заперечували проти обрання йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою. При цьому захисник просив застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Суд вислухавши думку учасників судового розгляду приходить до наступного:

відповідно до рішення Конституційного суду України «Конституційний Суд України вважає, що продовження судом під час підготовчого судового засідання застосування заходів забезпечення кримінального провадження щодо запобіжних заходів у виді домашнього арешту та тримання під вартою за відсутності клопотань прокурора порушує принцип рівності усіх учасників судового процесу, а також принцип незалежності та безсторонності суду, оскільки суд стає на сторону обвинувачення у визначенні наявності ризиків за статтею 177 Кодексу, які впливають на необхідність продовження домашнього арешту або тримання під вартою на стадії судового провадження у суді першої інстанції. Коли суддя за відсутності клопотань сторін (прокурора) ініціює питання продовження тримання обвинуваченого під вартою або домашнім арештом, він виходить за межі судової функції і фактично стає на сторону обвинувачення, що є порушенням принципів незалежності і безсторонності судової влади.
Враховуючи наведене, Конституційний Суд України дійшов висновку, що положення третього речення частини третьої статті 315 Кодексу не відповідає статті 55, частині першій статті 126 та пункту 1 частини другої статті 129 Конституції України.»
Аналіз вище вказаного рішення Конституційного Суду України свідчить про те, що відповідно до частини третьої статті 315 Кодексу під час підготовчого судового засідання суд за клопотаннями учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого (перше речення); при розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом 11 «Заходи забезпечення кримінального провадження» Кодексу (друге речення); за відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим (третє речення).
Дія положення третього речення частини третьої статті 315 КПК України, як вбачається з його змісту, поширюється на всі види заходів забезпечення кримінального провадження, які були обрані щодо підозрюваної особи на стадії досудового розслідування.
Отже, відповідно до вказаного положення Кодексу допускається під час судового провадження у суді першої інстанції при підготовчому судовому засіданні продовження дії таких запобіжних заходів забезпечення кримінального провадження, як запобіжні заходи у виді домашнього арешту та тримання під вартою, без перевірки обґрунтованості підстав їх застосування.
Однак продовження дії заходів забезпечення кримінального провадження, а саме запобіжних заходів у виді домашнього арешту та тримання під вартою, обраних під час досудового розслідування, без перевірки судом обґрунтованості підстав для їх застосування, суперечить вимогам обов`язкового періодичного судового контролю за застосуванням запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність, закріпленого у частині другій статті 29 Конституції України, згідно з якою „ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом".
Крім того, ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених частиною четвертою ст. 183 КПК України.
Частиною 4 ст. 183 КПК України передбачено чіткий перелік випадків, коли суддя має право не визначати розмір застави, а саме: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
Відповідно до ч.4 ст. 182 розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Так, відповідно до п.2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається, щодо особи, підозрюваної обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - у межах від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Вирішуючи питання про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом враховуються тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, дані про його особу, його стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, офіційно не працює, а також наявність ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Приймаючи до уваги вищевикладене, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора та застосувати стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, з урахуванням майнового стану обвинуваченого, у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що на даній стадії судового розгляду, з урахуванням даних про особу обвинуваченого, відповідає вимогам кримінального процесуального закону, ґрунтується на матеріалах кримінального провадження, тяжкості вчиненого ним кримінального правопорушення, що у дає достатні підстави вважати, що на даній стадії судового розгляду застосування більш м`якого запобіжного ніж тримання під вартою не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та запобігти можливим ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Судовий розгляд необхідно здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 314-316, 331 КПК України,

У Х В А Л И В:

Призначити судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, у відкритому судовому засіданні на 17 листопада 2022 року о 12 год. 00 хв. у приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, за участю прокурора, захисника, обвинуваченого, потерпілого, забезпечення явки якого у порядку ч. 3 ст. 23 КПК України, покласти на сторону обвинувачення.

Обрати щодо обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства Юстиції України на 60 днів, тобто до 05 січня 2023 року включно.
Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу - у сумі двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 49 620 (сорок дев`ять тисяч шістот двадцять) грн. 00 коп., що в достатній мірі буде гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною особою або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок для внесення застави.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на обвинуваченого, у випадку внесення застави обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до суду за першою вимогою;

- не відлучатися із міста Києва без дозволу суду;

- утриматись від спілкування з свідками, потерпілими у даному кримінальному провадженні;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати до повноважного органу паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити термін дії обов`язків, визначених відповідно до ст. 194 КПК України, покладених судом у разі внесення застави, з дня внесення застави на 60 днів.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , що з моменту

звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, обвинувачений вважається таким, до

якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Копію ухвали вручити обвинуваченим, прокурору та направити начальнику ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства Юстиції України.

Кримінальне провадження розглядати суддею одноособово.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали 09 год. 00 хв. 08 листопада 2022 року.

Суддя