ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/934/20
Провадження №1-кп/477/124/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2023 року Жовтневий районний суд Миколаївської області у складі: головуючого - судді ОСОБА_1 ,

із секретарем судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілої не з`явилася,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

під час розгляду кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0001218, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого частиною 1 статті 186 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

На розгляді вЖовтневому районному суді Миколаївської області перебуває зазначене кримінальне провадження.

Розгляд триває значний час, але через широкомасштабну збройну військову агресію російської федерації відносно України, розпочатої 24 лютого 2022 року, в Україні введено воєнний стан, а на території Миколаївської області відбувалися бойові дії та м. Миколаїв і населені пункти області піддавалися постійним артилерійським та ракетним обстрілам. Тому в 2022 році розгляд справи став можливим тільки з листопада-грудня 2022 року.

Засідання були призначені на 24 листопада 2022 року о 09:30, на 01 лютого 2023 року о 10:30 та 20 лютого 2023 року о 09:00, в той же час, в засідання на призначений час не з`явився захисник обвинуваченого. При цьому від нього 25 січня, 01 лютого та 20 лютого 2023 року були подані електронною поштою ідентичні заяви про необхідність відкладення розгляду через його відсутність в м. Миколаєві і перебування в Німеччині. Проте підтверджувальних документів додано не було.

Суд, перевіривши матеріали провадження, прийшов до наступних висновків.

Частиною 2 ст. 47 КПК України передбачено обов`язок захисника прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участю обвинуваченого. У разі неможливості прибути в призначений строк захисник зобов`язаний завчасно повідомити про таку неможливість та її причини слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд.

Відповідно до ст. 138 КПК України поважними причинами неприбуття особи на виклик є: 1) затримання, тримання під вартою або відбування покарання; 2) обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; 3) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 4) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; 5) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 6) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 7) несвоєчасне одержання повістки про виклик; 8) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

Суд, відповідно до ч. 1 ст. 324 КПК України повинен з`ясувати поважність причин неявки захисника.

Відповідно до ч.1 ст. 324 КПК України якщо в судове засідання не прибув за повідомленням прокурор або захисник у кримінальному провадженні, де участь захисника є обов`язковою, суд відкладає судовий розгляд, визначає дату, час та місце проведення нового засідання і вживає заходів до прибуття їх до суду. Одночасно, якщо причина неприбуття є неповажною, суд порушує питання про відповідальність прокурора або адвоката, які не прибули, перед органами, що згідно із законом уповноважені притягати їх до дисциплінарної відповідальності.

Обвинувачений заперечував проти подальшого розгляду спарви за відсутності свого захисника.

Суд вважає, що захисником ОСОБА_5 порушено обов`язок як завчасного повідомлення суду про причини неявки, так і неявка без поважних причин, оскільки будь-яких підтверджувальних даних доказів про його виїзд за межі України чт інших підстав для поважних причин неявки на судовий розгляд суду не представлено. До того ж така поважна обставина неможливості неявки в судове засідання захисника як ведення бойових дій (п. 3 ст. 138 КПК України) судом на теперішній час врахована не може бути, оскільки з грудня 2022 року в межах Миколаївської області (крім Кінбурської коси), бойові дії не проводяться. Крім того суд не позбавлений можливості здійснити розгляд справи за участю сторін дистанційно в режимі відеоконференції, проте клопотань про це захисником також заявлено не було.

Відповідно до ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Проведення судового провадження у розумні строки забезпечує суд. Критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є: 1) складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; 2) поведінка учасників кримінального провадження; 3) спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.

Таким чином, суд вважає, що, неприбуття в судове засідання захисника з неповажних причин та незавчасне повідомлення про неявку призводить до невиправданого затягування судового провадження.

Відповідно до ст. 44 Правил адвокатської етики, затверджених рішенням Звітно-виборного з`їзду адвокатів України від 9 червня 2017 року, у ході судового розгляду справи адвокат не повинен вчиняти дії, спрямовані на невиправдане затягування судового розгляду справи.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 33 Закону України Про адвокатуру", адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Відповідно до вимог статті 34 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність", підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є, крім іншого, невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків та порушення присяги адвоката України.

З урахуванням наведених обставин, у діях адвоката вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, що полягає у порушенні правил адвокатської етики та у неналежному виконанні свого професійного обов`язку щодо явки в судові засідання та процесуальному ігноруванні їх проведення.

З огляду на викладене, дії захисника щодо неприбуття в судове не тільки не відповідають меті отримання права на справедливий суд, але й порушують права інших учасників кримінального провадження, а також суперечать завданням і засадам кримінального провадження в частині отримання швидкого і ефективного судового розгляду.

Наведене зобов`язує суд реагувати. Адже, як зазначив ЄСПЛ у рішенні у справі «Биков проти України» (Bykov v. Ukraine), п. 40, від 16 липня 2009 року, задачею національних судів є організація судового розгляду таким чином, щоб він був швидким та ефективним.

На підставі викладеного, суд вважає за необхідне порушити перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Миколаївської області питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_5 .

Керуючись статтями 369-372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Порушити перед Кваліфікаційно - дисциплінарною комісією адвокатури Миколаївської області питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_5 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною 1 ст. 392 КПК України.

Суддя ОСОБА_1