Справа №127/4418/23
Провадження №1-кс/127/1802/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2023 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого дізнавача сектору дізнання відділення поліції №1 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Старший дізнавач сектору дізнання відділення поліції №1 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, яке погоджено з прокурором ОСОБА_4 , яке було вилучено за добровільної згоди ОСОБА_5 10.02.2023 під час огляду місця події за адресою: м. Вінниця, 2-й провулок Юності, буд. 48 у присутності запрошених понятих, а саме: поліції поліетиленовий пакет у якому знаходилась речовина рослинного походження, яку поміщено до сейф-пакету НПУ слідче управління №FPS5008268 та вилучено до відділення поліції №1 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області у якості речового доказу.

Ініціатор клопотання зазначив, що сектором дізнання відділення поліції № 1 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області з цього приводу перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені 10.02.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000045, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

У зв`язку з вищевказаним, З метою забезпечення належного розслідування по кримінальному провадженню, зберігання речових доказів та недопущенні можливостей їх втрати або знищення виникла необхідність в отриманні дозволу слідчого судді на арешт на майно.

В судове засідання дізнавач ОСОБА_6 ,який знаходиться в групі дізнавачів не з"явився, натомість надав суду заяву про розгляд клопотання у його відсутності, клопотання підтримав, та просив його задоволити.

ОСОБА_7 в судове засідання не з"явився, про причини неприбуття суд не повідомив, тому відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання розглядається у його відсутність.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Так, згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

2. Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

3. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

У відповідності до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Пункт 4 частини другої статті 171 із змінами, внесеними згідно із Законом № 1019-VIII від 18.02.2016\

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

У відповідності до ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

В силу п.1 ч.2 ст.167 КПК України вбачається, що вказане майно, яке було вилучено за добровільної згоди ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: поліетиленовий пакет у якому знаходилась речовина рослинного походження, яку поміщено до сейф-пакету НПУ слідче управління №FPS5008268, 10.02.2023 під час огляду місця події, міг використовуватися як засіб вчинення кримінального правопорушення та зберіг на собі його сліди.

З матеріалів клопотання вбачається, що майно, а саме поліетиленовий пакет у якому знаходилась речовина рослинного походження, яку поміщено до сейф-пакету НПУ слідче управління №FPS5008268, було вилучене 10.02.2023 під час огляду місця події, а старший дізнавач сектору дізнання відділення поліції №1 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна лише 16.02.2023 року.

Керуючись нормами ст. 171 КПК України, слідчий суддя вважає, що дане клопотання подано з порушенням строків, встановлених ч.5 ст. 171 КПК України, а тому слід повернути клопотання прокурору для усунення недоліків.

При цьому слідчому, прокурору слід враховувати положення, закріплені у ст. 117 КПК, де визначено, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Отже, якщо разом із клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна стороною кримінального провадження подається клопотання про поновлення процесуального строку, слідчий суддя, оцінивши причини пропуску строку як поважні, поновлює їх своєю ухвалою та розглядає клопотання про арешт майна по суті, однак ініціатор даного клопотання, клопотання про поновлення процесуального строку не подав причини пропуску строку не вказав.

На підставі викладеного та керуючись ст. 107, 167, 170,171, 309 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Повернути клопотання старшого дізнавача сектору дізнання відділення поліції №1 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 , про арешт майна прокурору Вінницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері ОСОБА_4 та у відповідності до ч.3 ст.172 КПК України встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала слідчого судді не підлягає апеляційному оскарженню, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження.

Слідчий суддя: