Справа № 947/2454/23
Провадження № 1-кс/947/4390/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.04.2023 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Спеціалізованої екологічної прокуратури (на правах відділу) Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000313 від 28.09.2022 року відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Барне-Сумново, Республіка Польща, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, працюючого дезінфектором у ПП «Дез-КА Нова», одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий виклад фактичних обставин даного кримінального провадження та змісту поданого стороною обвинувачення клопотання.

Слідчим управління ГУНП в Одеській області, за процессуального керівництва Одеської обласної прокуратури, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000313 від 28.09.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 4 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідування встановлено, що у період з 22.03.2022 до 27.07.2022, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , маючи кримінально-протиправний намір, спрямований на використання завідомо підробленого офіційного документу, діючи за попередньою змовою з наразі невстановленою особою, яка була обізнана про час проведення сесій Кароліно-Бугазької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області у січні 2022 року, порядкові номери прийнятих сесією рішень, відомості про які не оприлюднені на офіційному сайті вказаного органу місцевого самоврядування через введення воєнного стану в Україні з 24.02.2022, знаючи з публічних джерел про формування у Державному земельному кадастрі земельної ділянки площею 0,100 га для індивідуального дачного будівництва з кадастровим номером :02:027:0227, яка з 16.11.2021 до 27.07.2022 не передана у приватну власність, ймовірно розпочав підготовку до вчинення особливо тяжкого злочину - шахрайства.

Будучи обізнаним, що відповідно до п.п. 5 п. 27 Розділ X Перехідних положень Земельного кодексу України, який введено в дію на підставі Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо створення умов для забезпечення продовольчої безпеки в умовах воєнного стану» № 2145-ІХ від 22.03.2022, встановлено заборону на передачу земель державної, комунальної власності у приватну власність у порядку безоплатної приватизації, а отже до скасування воєнного стану сформована земельна ділянка з кадастровим номером :02:027:0227 не буде передана ОСОБА_7 , на ім`я якої розроблений проект землевпорядної документації.

Отримавши 28.07.2022 витяг з Державного земельного кадастру про земельну ділянку з кадастровим :02:027:0227 від 28.07.2022 за номером НВ 022, згідно з яким земельна ділянка з кадастровим номером :02:027:0227 розташована за адресою: АДРЕСА_3 ; належить до земель рекреаційного призначення; вид цільового призначення земельної ділянки: 07.03 для індивідуального дачного будівництва; інформація про зареєстроване право в Державному земельному кадастрі відсутня, достовірно розуміючи, що він до Затоківської селищної ради м. Білгород-Дністровський та Кароліно-Бугазької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області з приводу отримання земельної ділянки в порядку безоплатної приватизації не звертався, рішення про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою не отримував, проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для індивідуального дачного будівництва у смт. Затока м. Білгород-Дністровський Одеської області не замовляв, а також не надавав розроблений проект землеустрою для його затвердження сесією Кароліно-Бугазької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, а останньою не приймалось рішення про його затвердження та передачу земельної ділянки у приватну власність, отримав 28.07.2022 від особи з якою діяв за попередньою змовою, що була обізнана про форму та усі обов`язкові реквізити рішень вказаної ради (вид фірмового бланку, число, місяць, порядкові номери реєстрації рішень, зображення відтисків печатки, інше) підроблене рішення Кароліно-Бугазької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення у власність гр. ОСОБА_5 земельної ділянки для індивідуального дачного будівництва за адресою: АДРЕСА_3 » № 131-VIII від 31.01.2022.

Згідно з вказаним завідомо підробленим рішенням сесії затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність ОСОБА_5 та передано йому у власність земельну ділянку для індивідуального дачного будівництва площею 0,100 га з кадастровим номером :02:027:0227, розташовану за адресою: АДРЕСА_3 .

ОСОБА_5 , достовірно знаючи, що вказане рішення є завідомо підробленим, звернувся о 15 год. 28.07.2022 до державного реєстратора речових прав Маразліївської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області ОСОБА_8 , яка здійснює свою діяльність за адресою: АДРЕСА_4 , яке не була обізнана про його злочинні наміри.

ОСОБА_5 перебуваючи у приміщенні державного реєстратора речових прав за вказаною вище адресою, о 15:59 год. 28.07.2022 використав завідомо підроблене рішення Кароліно-Бугазької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області від 31.01.2022 №131-VIII «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення у власність гр. ОСОБА_5 земельної ділянки для індивідуального дачного будівництва за адресою: АДРЕСА_3 », надавши його державному реєстратору речових прав ОСОБА_8 в якості підстави для проведення реєстрації права власності на зазначену земельну ділянку.

Водночас державний реєстратор речових прав не знаючи про дійсні наміри ОСОБА_5 , дотримуючись встановленої Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» процедури, сформувала та надала ОСОБА_5 на підпис «Заяву про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (щодо права власності) земельної ділянки з кадастровим номером :02:027:0227» №51893951, а останній власноруч виконав у ній підпис у графі «Заявник».

Державним реєстратор речових прав ОСОБА_8 скановано надане їй ОСОБА_5 рішення Кароліно-Бугазької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області від 31.01.2022 №131-VIII, а також витяг з Державного земельного кадастру про земельну ділянку з кадастровим :02:027:0227 від 16.11.2021 за номером НВ-021 та на підставі наданих документів, підписаної заяви ОСОБА_5 03.08.2022 завантажено їх до Державного реєстру речових прав з одночасним проведенням реєстраційної дії у Державного реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Державним реєстратором речових прав ОСОБА_8 на підставі завідомо підробленого рішення Кароліно-Бугазької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області від 31.01.2022 №131-VIII 28.07.2022 проведено державну реєстрацію права приватної власності ОСОБА_5 на вищевказану земельну ділянку у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, що призвело до незаконного вибуття з комунальної у приватну власність земельної ділянки вартістю 927 009,99 грн.

Як наслідок, орган досудового розслідування зазначає, що ймовірними протиправними діями ОСОБА_5 спричинена шкода територіальній громаді Кароліно-Бугазької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області у особливо великих розмірах, оскільки вартість земельної ділянки в шістсот і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення.

Так, за вищевикладених обставин, 06.04.023 року на підставі п. 6 ч. 1 ст. 615 КПК України ОСОБА_5 було затримано та повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених:

- ч. 4 ст. 358 КК України, за кваліфікуючими ознаками: використання завідомо підробленого документу;

- ч. 4 ст. 190 КК України, за кваліфікуючими ознаками: придбання права на майно, шляхом обману (шахрайстві), вчиненому у особливо великих розмірах.

Вважаючи, що в рамках даного кримінального провадження ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України, в цілях запобігання настання ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, про які стороною обвинувачення зазначається в рамках даного клопотання, слідчий за погодженням з прокурором звертаються до слідчого судді з таким клопотанням про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

2. Позиції учасників судового засідання.

Прокурор подане клопотання підтримав в повному обсязі, зазначивши, що підозра, пред`явлена ОСОБА_5 , є повністю обґрунтованою, до клопотання долучені належні документи які підтверджують обґрунтованість підозри. Просив прийняти до уваги особисту зухвалість скоєного злочину. В лютому 2022 року за його адресою стороною обвинувачення проводився обшук, що в подальшому не зупинило кримінально-протиправний намір ОСОБА_5 , спрямований на незаконне заволодіння земельною ділянкою, що підтверджує ризик передбачений п. 5 ст. 177 КПК України продовжити вчиняти кримінальні правопорушення. Щодо ризику впливу на свідків - деякі свідки особисто знайомі підозрюваному, зокрема голова Затоківської селищної ради, у зв`язку з чим, підозрюваний може тиснути на представника потерпілого. В рамках досудового розслідування не проведено ще повний обсяг експертиз, у зв`язку із чим є вірогідність того, що ОСОБА_5 може здійснювати вплив на свідків та експертів. Ризик переховування підозрюваного обґрунтовується тяжкістю кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 . Просив врахувати рапорт старшого о/у ОВО 6 відділу ГВ ЗНД УСБУ в Одеській області, згідно до якого отримана інформація, що ОСОБА_5 з метою уникнення від кримінальної відповідальності, має намір виїхати нелегально за кордон. Враховуючи те, що на разі органу досудового розслідування не вдалося відшукати оригінал заяви про державну реєстрацію права власності на земельну ділянку, яка є об`єктом посягання в рамках означеного кримінального провадження, існує ризик передбачений п. 2 ст. 177 КПК України - знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів , які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження. В обґрунтування розміру застави, прокурор зазначив, що просить слідчого суддю звернути увагу на майновий стан ОСОБА_5 , а саме його значні статки, оскільки після вчинення кримінального правопорушення підозрюваний у 2021 році придбав автомобіль, квартиру у м. Одеса та парко місце, більше того, сума збитків, спричинених інкримінованими ОСОБА_5 протиправними діями, становить 970 000 гривень. Долучив та просив прийняти до уваги протокол додаткового огляду речей та документів, а саме мобільного телефону підозрюваного, при огляді якого в додатку «Заметки» встановлено ряд записів із вказанням різних грошових сум у доларах США, у тому числі грошових сум, що позичені ОСОБА_5 іншим особам під відсотки у 2022 році, усього 50 тис. доларів США, що зазначає прокурор вказує на його матеріальне становище. Також прокурор зауважив, що на теперішній час проводиться досудове розслідування по іншим епізодам в рамках означеного кримінального провадження.

У зв`язку із вищевикладеним, прокурор просив застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави, який становить 5 000 000 гривень.

Додатково прокурор долучив копію додаткового огляду мобільного телефону ОСОБА_5 , яку просив врахувати.

Захисник заперечував проти задоволення поданого клопотання сторони обвинувачення, зазначивши, що підозра є необґрунтованою, до клопотання не долучено належних доказів в обґрунтування вчиненого правопорушення, а саме стороною обвинувачення не долучений оригінал заяви про державну реєстрацію права власності на земельну ділянку, яка на думку обвинувачення є об`єктом посягання в рамках означеного кримінального провадження.

Крім того, захисник заперечував в частині існування ризиків, оскільки вони не можуть бути обґрунтовані лише тяжкістю інкримінованих кримінальних правопорушень. На теперішній час органом досудового розслідування проведені усі необхідні слідчі заходи щодо отримання інформації про вказану земельну ділянку, свідки допитані, тобто відсутній ризик знищення будь яких речей та документів та тиску на свідків.

Розмір застави, визначений у клопотанні сторони обвинувачення, на думку захисника, є непомірним для ОСОБА_5 , виходячи з того, що заявлена сума збитків становить 970 000 гривень та обґрунтування сторони обвинувачення застави у розмірі 5 мільйонів гривень майновим станом підозрюваного є безпідставним.

Захисник просив відмовити у задоволенні клопотання сторони обвинувачення та застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Додатково захисник долучив характеризуючи ОСОБА_5 документи, які просив врахувати.

Підозрюваний заперечував проти задоволення клопотання сторони обвинувачення. Зазначив, що пред`явлена йому підозра є необґрунтованою, особисто об`єктом він не займався, жодних протиправних дій не вчиняв. Знаючи, що проводиться досудове розслідування, прибував за першим викликом сторони обвинувачення, від явки до органу досудового розслідування не ухилявся та в майбутньому такого наміру також не має. Щодо запобіжного заходу підтримує захисника.

3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ч. 1 ст. 177 КПК України - метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Ч. 1 ст. 183 КПК України - тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України - під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

4. Відомості, які свідчать про наявність в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України.

06.04.2023 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України.

В підтвердження існування в рамках такого кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 вищевказаних кримінальних правопорушень сторона обвинувачення посилається на: відповідь на запит прокурора від Кароліно-Бугазької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, в якій зазначено, що від ОСОБА_5 до сільської ради ніяких заяв не надходило, та сільською радою не приймалось рішення щодо передачі земельної ділянки з кадастровим номером :02:027:0227, яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 у приватну власність останньому; протокол допиту свідка ОСОБА_9 (інженер-землевпорядник), яка зазначає, що ОСОБА_5 приходив двічі до її офісу ТОВ «Центр приватизації», перший раз забирав проекти землеустрою щодо відведення у власність земельних ділянок у смт Затока на підпис та повернення до товариства, а другий раз забирав вже готові проєкти; протокол пред`явленням особи для впізнання свідку ОСОБА_9 , в якому остання впізнає ОСОБА_5 ; протокол допиту свідка ОСОБА_10 , який підтверджує, що ОСОБА_5 приходив до офісу ТОВ «Центр приватизації» та забирав папки з проєктами із землеустрою щодо відведення у власність земельних ділянок у смт Затока; протокол пред`явленням особи для впізнання свідку ОСОБА_10 , в якому останній впізнає ОСОБА_5 ; протокол допиту свідка ОСОБА_11 , який зазначає, що ОСОБА_5 на своєму Lexus RX білого кольору зустрів його та ОСОБА_9 в смт Затока, після чого супроводжував їх по Затоці та показував земельні ділянки з метою проведення ними геодезичної зйомки земельних ділянок, які в подальшому незаконно вибули з комунальної власності; протокол пред`явленням особи для впізнання свідку ОСОБА_11 , в якому останній впізнає ОСОБА_5 ; протокол допиту свідка ОСОБА_8 (державний реєстратор) та протокол пред`явлення особи для впізнання свідку ОСОБА_8 , яка підтверджує, що ОСОБА_5 особисто приходив до останньої з оригіналом рішення Кароліно-Бугазької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області від 31.01.2022 №131-VIII, на підставі якого ОСОБА_8 28.07.2022 зареєструвала право приватної власності на земельну ділянку з кадастровим номером :02:027:0227 за ОСОБА_5 ; протоколом обшуку в Кароліно-Бугазькій с/р, який підтверджує, що рішення Кароліно-Бугазької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області від 31.01.2022 №131-VIII не приймалось; протокол обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , в ході якого було вилучено договір купівлі-продажу т/з Lexus RX350 2017 р. білого кольору, що підтверджує показання свідка ОСОБА_11 ; висновок судової почеркознавчої експертизи №65, згідно якого підписи у «Заяві про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (щодо права власності) земельної ділянки з кадастровим номером :02:027:0227» виконані ОСОБА_5 ; висновок експерта судової оціночно-земельної експертизи №23-1107, згідно якого ринкова вартість земельної ділянки з кадастровим номером :02:027:0227 за адресою: АДРЕСА_3 становить: 927 009,99 грн (дев`ятсот двадцять сім тисяч дев`ять гривень 99 копійок); повідомлення про підозру ОСОБА_5 та інші докази, які в сукупності підтверджують обставини кримінального правопорушення.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри, слідчий суддя враховує те, що діючий Кримінальний процесуальний кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» («Нечипорук і Йонкало проти України», 42310/04, §219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 §1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 §1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» («K.-F. проти Німеччини», 27 листопада 1997, §57).

Долучені матеріали кримінального провадження, на даній стадії досудового розслідування є достатніми для висновку щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_5 , при цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

Доводи сторони захисту щодо необґрунтованості повідомленої підозри ОСОБА_5 за ч.4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України, на даний час є непереконливими, оскільки вказані стороною захисту обставини мають бути перевірені лише в ході подальшого досудового розслідування.

5. Відомості, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Як вище було зазначено, на переконання слідчого судді, в рамках даного кримінального провадження існує обґрунтована підозра за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України.

Так, ризик переховування обумовлюється можливістю притягнення підозрюваного до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для підозрюваного наслідками і суворістю передбаченого покарання, оскільки кримінальні правопорушення, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , зокрема кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 190 КК України є особливо тяжким злочином, санкція якого, передбачає покарання у виді позбавлення волі.

Крім того, як вбчається з рапорту о/у на ОВО 6 відділу ГВ ЗНД УСБУ в Одеській області від 03.04.2023 року, ОСОБА_5 з метою уникнення кримінальної відповідальності має намір переховуватися від органу досудового розслідування, у тому числі й виїхати нелегально закордон, а саме у Республіку Молдова.

Надаючи оцінку наявності в рамках означенного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя в тому числі враховує доводи прокурора про майновий стан підозрюваного, при цьому підозрюваний не заперечував, щодо твердження прокурора про існування у нього майна зазначеного обвинуваченням, що свідчить про достатність ресурсів для життя підозрюваного в умовах переховування за кордоном. При цьому слід враховувати, що ОСОБА_5 підозрюється у заволодінні майном, а саме земельної ділянки, що призвело до незаконного вибуття з комунальної у приватну власність земельної ділянки вартістю 927 009,99 грн.

Наведені вище фактичні обставини означеного кримінального провадження та відомості щодо підозрюваного, в сукупності дають слідчому судді підстави дійти висновку про існування ризику переховування від органу досудового розслідування або/та суду.

Твердження підозрюваного, що він за першим викликом з`являвся до органу досудового розслідування не може нівелювати існування наведеного ризику, оскільки викладене є прямим обов`язком ОСОБА_5 , в силу його процесуального статусу в рамках кримінального провадження.

В судовому засіданні прокурор в обґрунтування наявності ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, посилався на ту обставину, що на теперішній час органом досудового розслідування не встановлено оригінал заяви про державну реєстрацію права власності на земельну ділянку, яка є об`єктом посягання в рамках означеного кримінального провадження. З огляду на вищевикладене, слідчий суддя приходить до переконання, що ОСОБА_5 може вдатися до спроб знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки наразі у вказаному кримінальному провадженні не проведено повний комплекс слідчих (розшукових) дій, а тому в рамках даного кримінального провадження існує ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, слідчий суддя вважає наявним існування в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України у вигляді можливого незаконного впливу підозрюваного ОСОБА_5 на свідків та експертів в рамках даного кримінального провадження.

Зокрема показаннями свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_11 , ОСОБА_10 та ОСОБА_8 на теперішній час в тому числі обґрунтовується пред`явлена ОСОБА_5 підозра. При цьому, у випадку подальшого направлення обвинувального акту відносно ОСОБА_5 до суду, з великою вірогідністю можливо припускати допит таких осіб безпосередньо в судовому засіданні судом, позаяк суд не може обґрунтовувати свої судові рішення показаннями, отриманими на стадії досудового розслідування стороною обвинувачення (за винятком випадків, передбачених ст. ст. 225, 615 КПК України).

Слід зауважити, що з огляду на специфіку кримінальних правопорушень, у вчиненні яких на теперішній час обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , процесуальні джерела доказів у вигляді показань відіграють надзвичайно важливу роль, що на переконання слідчого судді додатково підтверджує вірність доводів сторони обвинувачення відносно існування в рамках такого кримінального провадження наведеного ризику.

Крім того, слідчий суддя також враховує доводи прокурора з приводу того, що підозрюваний особисто знайомий зі свідками та іншими учасниками у даному кримінальному провадженні, що підтверджується копією протоколу додаткового огляду мобільного телефону ОСОБА_5 .

Доводи прокурора в судовому засідання щодо наявності ризику продовження ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, у яких він підозрюється (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України), не доведені. Так прокурор зазначив, що на даний час здійснюється досудове розслідування за іншими епізодами можливих кримінально-протиправних дій ОСОБА_5 , між тим доказів про це не надав.

6. Обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

При цьому, ризик, це, зокрема, невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України. Між тим, чинний КПК України не вимагає надання відповідних доказів того, що підозрюваний обов`язково здійснить дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема й у випадку застосування відносно нього більш м`якого запобіжного заходу, однак перед слідчим суддею повинна бути доведена наявність реальної можливості здійснити підозрюваним такі дії в майбутньому, в зв`язку з чим, слідчим суддею повинен бути обраний такий запобіжний захід, який в повній мірі буде здатним запобігти можливому прояву означених дій з боку підозрюваного.

Слідчий суддя зазначає, що інкриміновані за обставинами даного кримінального провадження підозрюваному ОСОБА_5 кримінальні правопорушення в обов`язковому порядку вимагають від слідчого судді визначення відповідного розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу, у випадку якщо слідчий суддя прийде до переконання про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (абзац 1 ч. 3 ст. 183 КПК України).

Відтак, на думку слідчого судді, з огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі, які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, в результаті яких, інкримінованими йому діями, ймовірно було спричинено збитки на загальну суму 927 000 гривень, характер та специфіку таких кримінальних правопорушень, а також ризики, передбачені п. п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, досягнути мети застосування запобіжного заходу, а саме забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При цьому, слідчий суддя знову ж таки наголошує, що міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для підозрюваного ОСОБА_5 не буде безальтернативною, оскільки передбачатиме можливість внесення останнім відповідного розміру застави.

7. Відомості, які враховуються слідчим суддею при визначенні підозрюваному ОСОБА_5 відповідного розміру застави.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Як вбачається з наявних у слідчого судді матеріалів, які долучені стороною обвинувачення в обґрунтування поданого клопотання, ОСОБА_5 інкримінується можливе вчинення кримінальних правопорушень, в результаті ймовірного вчинення яких було завдано майнової шкоди на загальну суму 927 000 гривень, що є коштами територіальної громади, а саме Кароліно-Бугазької сільської ради.

Так, згідно п. 3 абзацу 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину визначається від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, між тим згідно зазначеної статті у виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину та покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В свою чергу згідно ч. 11 ст. 182 КПК України, застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Гафа проти Мальти», було встановлено що гарантія, передбачена статтею 5 §3 Конвенції покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Оскільки питання, яке розглядається, є основним правом на свободу, гарантованим статтею 5, органи влади повинні докладати максимум зусиль для встановлення належного розміру застави. Крім того, розмір застави, має бути належним чином обґрунтований у рішенні про визначення застави і повинен враховувати майновий стан обвинуваченого.

Також, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, враховувати положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину. При цьому судді слід мати на увазі, що, виходячи з практики ЄСПЛ, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

З урахуванням встановленої шкоди діями підозрюваного у розмірі 927 000 грн., що є коштами територіальної громади, зухвалість вчиненого кримінального правопорушення, а саме вчинення його в умовах воєнного стану, під час дії «Закону України, який введено в дію на підставі Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо створення умов для забезпечення продовольчої безпеки в умовах воєнного стану», під час дії заборони на передачу земель державної, комунальної власності у приватну власність у порядку безоплатної приватизації, на думку слідчого судді можливо вважати виключним випадком.

Крім того, слідчий суддя враховує, що підозрюваний у 2021 році придбав елітний позашляховик марки LEXUS RX350 2017 року, який 03.02.2023 року за договором купівлі-продажу продав дружині ОСОБА_12 . Також ОСОБА_5 має постійне місце роботи у ПП «Дез-Ка Нова», засновником та керівником якого є батько підозрюваного - ОСОБА_13 . А відтак, вищевикладене підтверджує задовільний соціально-майновий стан підозрюваного.

За таких обставин, беручи до уваги ймовірний розмір майнової шкоди, який міг бути спричинений за обставинами даного кримінального провадження (з огляду на інкриміновані підозрюваному дії), а також з огляду на встановленні в судовому засіданні ризики, передбачені п. п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, майновий стан підозрюваного, слідчий суддя вважає, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 слід визначити розмір застави у вигляді 1 118 (однієї тисячі сто вісімнадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 3 000 712 гривень, який на думку слідчого судді в повній мірі забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного у випадку її внесення, під загрозою звернення застави в дохід держави, у випадку порушення покладених на нього процесуальних обов`язків. Наведені обставини у своїй сукупності обумовлюють необхідність виходу слідчого судді за межі застави, передбаченої абзацом 2 п. 3 ч. 1 ст. 182 КПК України.

8. Висновки слідчого судді.

Таким чином, дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання та надавши правову оцінку всім доводам як сторони обвинувачення, так і сторони захисту, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність часткового задоволення поданого стороною обвинувачення клопотання, а тому керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Спеціалізованої екологічної прокуратури (на правах відділу) Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000313 від 28.09.2022 року відносно ОСОБА_5 - частково задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком до 04.06.2023 року, включно, в межах строку досудового розслідування.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 1118 (однієї тисячі сто вісімнадцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 3 000 712 (три мільйони сімсот дванадцять) гривень.

Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача - ДКСУ м. Київ, МФО - 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_14 строком до 04.06.2023 року, включно, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

1. прибувати до органу досудового розслідування та/або суду за першою вимогою;

2. не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;

3. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4. утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними, свідками та учасниками у даному кримінальному провадженні;

5. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1