Справа №295/1036/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.01.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого дізнавача сектору дізнання відділу поліції № 1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000026 від 23.01.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Дізнавач звернувся до суду з указаним клопотанням, посилаючись на те, що сектором дізнання відділу поліції № 1 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000026 від 23.01.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Як зазначено в клопотанні, досудовим розслідуванням встановлено, 23.01.2023 року до ВП № 1 Житомирського РУП надійшло повідомлення про те, що на блок-посту поблизу с. Зарічани Житомирського району було зупинено автомобіль марки «ВАЗ 21099», д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого під час поверхневої перевірки в кишені кофти було виявлено згорток з порошкоподібною речовиною та зіп-пакет з порошкоподібною речовиною. 11.01.2023 року під час затримання ОСОБА_5 за адресою: с. Зарічани Житомирського району було виявлено та вилучено зіп-пакет з порошкоподібною речовиною рожевого кольору, який поміщений до паперового конверту, а також офольгований згорток із порошкоподібною речовиною білого кольору, що поміщений до паперового конверту, що належить ОСОБА_5 .

З метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження майна, дізнавач просить накласти арешт на зазначене майно, яке може бути використане як доказ кримінального правопорушення.

У судове засідання дізнавач не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання був повідомлений належним чином, у поданому клопотанні просив здійснювати розгляд клопотання в його відсутності. Власник майна у судове засідання також не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, поважних причин неявки до суду не повідомив. Однак їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

23.01.2023 року до ЄРДР внесено відомості про кримінальне правопорушення стосовно того, що 23.01.2023 року до ВП № 1 Житомирського РУП надійшло повідомлення про те, що на блок посту поблизу с. Зарічани Житомирського району було зупинено автомобіль марки «ВАЗ 21099», д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого під час поверхневої перевірки в кишені кофти було виявлено згорток з порошкоподібною речовиною та зіп-пакет з порошкоподібною речовиною. ЖЄО № 737. Кримінальне провадження зареєстроване за № 0000026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Оскільки вилучені у ОСОБА_5 зіп-пакет з порошкоподібною речовиною рожевого кольору та офольгований згорток із порошкоподібною речовиною білого кольору є речовими доказами зазначеного кримінального правопорушення, відповідають критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, та враховуючи, що згідно ч. 3 ст. 170 КПК України арешт може бути накладено на майно будь-якої фізичної або юридичної особи, арешт наведеного майна зумовлений необхідністю його збереження та запобіганню можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження, а також для проведення відповідних експертиз слідчий суддя вважає за доцільне накласти на них арешт.

Керуючись ст. ст. 170 - 173, 175 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на зіп-пакет з порошкоподібною речовиною рожевого кольору та офольгований згорток із порошкоподібною речовиною білого кольору, які вилучені в ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та тимчасово позбавити власника і третіх осіб права відчуження, розпорядження та користування ними.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1