Справа №:1-773/2009
Провадження №: 1-в/755/395/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" грудня 2022 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна,

в с т а н о в и в:

адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді із клопотанням, в якому просить скасувати арешт накладений Відділом Державної виконавчої служби Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві на підставі виконавчого листа №1-773 від 20.10.2019 Дніпровського районного суду на виконання вироку суду від 03.07.2009 в частині конфіскації всього майна засудженого ОСОБА_5 ..

В обґрунтування клопотання заявник посилається на те, що Державним нотаріусом Першої Київської державної нотаріальної контори 18.08.2022 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на ј частину квартири АДРЕСА_1 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 її сина. Свою відмову нотаріус обґрунтовує наявністю арешту всього нерухомого майна, яке належить померлому ОСОБА_5 .

Вироком 03.07.2009 року визнано винним ОСОБА_5 та призначено остаточне покарання у вигляді п`яти років шести місяців позбавлення волі з конфіскацією всього належного йому майна.

03.07.2009 року на підставі вироку суду було видано виконавчий лист №1-773 про конфіскацію майна.

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , виконавче провадження № 161725511 розпочате на підставі виконавчого листа № 1-773 від 20.10.2019, закінчене постановою від 16.11.2012 року, через смерть боржника.

Оскільки виконавче провадження № 16172511, розпочате на підставі виконавчого листа №1-773 від 20.10.2009 про конфіскацію майна ОСОБА_5 , закінчене постановою від 16.11.2012 року старшого державного виконавця смерть боржника - вирок Дніпровського районного суду м. Києва від 03.07.2009 в частині додаткового покарання у вигляді конфіскації майна ОСОБА_5 до теперішнього часу не виконано.

В судове засідання адвокат ОСОБА_3 не з`явився. Подав заяву до суду про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримав, просив задовольнити.

Прокурор ОСОБА_6 , в судове засідання не з`явився. Подав заяву до суду про розгляд клопотання без його участі. Стосовно заявленого клопотання покладався на розсуд суду.

Суд, дослідивши клопотання про скасування арешту, та додані до нього документи дійшов наступного висновку:

відповідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Так, як відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, яка регламентує, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК, може набути статусу речового доказу за рішенням прокурора, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК приймається у формі постанови і з наведенням мотивів такого рішення.

Статтею 174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як встановлено в судовому засіданні відділом Державної виконавчої служби Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві на підставі виконавчого листа №1-773 від 20.10.2019 Дніпровського районного суду на виконання вироку суду від 03.07.2009 в частині конфіскації всього майна засудженого ОСОБА_5 .

Державним нотаріусом Першої Київської державної нотаріальної контори 18.08.2022 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на ј частину квартири АДРЕСА_1 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 її сина. Свою відмову нотаріус обґрунтовує наявністю арешту всього нерухомого майна, яке належить померлому ОСОБА_5 .

Вироком 03.07.2009 року визнано винним ОСОБА_5 та призначено остаточне покарання у вигляді п`яти років шести місяців позбавлення волі з конфіскацією всього належного йому майна.

03.07.2009 року на підставі вироку суду було видано виконавчий лист №1-773 про конфіскацію майна.

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , виконавче провадження № 161725511 розпочате на підставі виконавчого листа № 1-773 від 20.10.2019, закінчене постановою від 16.11.2012 року, через смерть боржника.

Оскільки виконавче провадження № 16172511, розпочате на підставі виконавчого листа №1-773 від 20.10.2009 про конфіскацію майна ОСОБА_5 , закінчене постановою від 16.11.2012 року старшого державного виконавця смерть боржника - вирок Дніпровського районного суду м. Києва від 03.07.2009 в частині додаткового покарання у вигляді конфіскації майна ОСОБА_5 до теперішнього часу не виконано.

Після припинення кримінальної справи (в тому числі у зв`язку зі скасуванням постанови про її порушення, винесеної за процедурою КПК України 1960 року) відповідне втручання у право власності фактично набуває свавільного характеру, й заінтересована особа правомірно розраховує на його припинення. Такі правомірні очікування ґрунтуються на закріпленому у статті 3 Конституції України, статті 13 Конвенції головному обов`язку держави, яка відповідає перед людиною за свою діяльність, утверджувати й забезпечувати права і свободи та надавати людині ефективний засіб їх юридичного захисту.

Слід зазначити, що спір щодо звільнення майна 3-тід арешту є приватноправовим, якщо арешт накладений на майно особи, яка не була учасником кримінального провадження, розпочатого за Кримінально-процесуальним кодексом України (далі - КПК України 1960 року) та завершеного (вирок постанова про закриття провадження) у порядку, передбаченому КПК України 1960 року (постанова Великої Палати Верховного Суду від 15 травня 2019 року у справі No 372/2904/17-ц) або КПК України 2012 року (постанова Великої Палати Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі N°2-3392/11).

Залежно від суб`єктного складу учасників цього спору його слід розглядати за правилами цивільного чи господарського судочинства.

Враховуючи вищезазначене, те що вирішення вказаного клопотання не підлягає розгляду в порядку кримінального судочинства суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання.

На підставі викладеного та керуючись ст. 170-174, 376 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна - відмовити. Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя