Справа № 548/2997/21
Провадження №1-кс/548/538/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(повний текст)

10.11.2022 року м. Хорол
Суддя Хорольського районного суду Полтавської області ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора Хорольського відділу Лубенської окружної прокуратури ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хорол Полтавської області, заяву прокурора Хорольського відділу Лубенської окружної прокуратури ОСОБА_3 про відвід судді Хорольського районного суду Полтавської області ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №000578 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України,

В С Т А Н О В И В:
У провадженні судді Хорольського районного суду Полтавської області ОСОБА_4 знаходиться кримінальне провадження №000578 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

09.11.2022 року надійшла заява прокурора Хорольського відділу Лубенської окружної прокуратури ОСОБА_3 про відвід судді Хорольського районного суду Полтавської області ОСОБА_4 з підстав, передбачених п.4 ч.1 ст.75КК України.

Зокрема прокурор вказує, що матеріали кримінального провадження № №000578 за підозрою ОСОБА_5 відповідно до постанови прокурора від 28.08.2021 виділено з кримінального провадження № 0000352, досудове розслідування яке здійснювалось слідчим СУ ГУНП в Полтавській області , у тому числі ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які проводили слідчі дії із обвинуваченим ОСОБА_5 ..

Поряд із цим, суддею ОСОБА_4 розглядалось кримінальне провадження № 0000352 (справа № 548/2265/19) по обвинуваченню ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які обвинувачуються у здійсненні незаконних процесуальних дій під час досудового розслідування у тому ж кримінальному провадженні № 0000352, де одним із потерпілих виступає ОСОБА_5 .

Зазначає, що ці кримінальні справи є пов`язаними, а тому розгляд однієї із них може вплинути на неупередженність судді при розгляді іншої справи, тому прокурор просив задовольнити заяву про відвід ОСОБА_4 .

Як передбачено частиною першою статті 81 Кримінального процесуального кодексуУкраїни (даліКПК), у разі заявлення відводу судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядкуст. 35 КПК.

Заява провідвід судді ОСОБА_4 в порядкуст. 35 КПК України надійшла на розгляд судді ОСОБА_1 .

В судовому засіданні прокурор заяву підтримав, просив її задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_8 в судове засідання не з"явилися, але захисник ОСОБА_8 , але 10.11.2022 через підсистему "Електронний суд" до суду надійшло клопотання/ заява за підписом адвоката ОСОБА_8 , подана в інтересах ОСОБА_5 про відкладення судового засідання з розгляду питання про відвід судді . Окрім цього, 10.11.2022 через підсистему "Електронний суд" до суду надійшло клопотання/ заява за підписом адвоката ОСОБА_8 , подано в інтересах ОСОБА_5 в якому прохали відмовити у задоволенні заяви прокурора Хорольського відділу Лубенської окружної прокуратури ОСОБА_3 про відвід судді Хорольського районного суду Полтавської області ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №000578 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, поданої 09 листопада 2022 р.

Суддя, якому заявили відвід в судове засідання не з`явився.

Відповідно до ст.81 КПК України, у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду. Усі інші відводи під час досудового розслідування розглядає слідчий суддя, а під час судового провадження - суд, який його здійснює. При розгляді відводу має бути вислухана особа, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думка осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні. Питання про відвід вирішується в нарадчій кімнаті вмотивованою ухвалою слідчого судді, судді (суду). Заява про відвід, що розглядається судом колегіально, вирішується простою більшістю голосів. Якщо повторно заявлений відвід має ознаки зловживання правом на відвід з метою затягування кримінального провадження, суд, який здійснює провадження, має право залишити таку заяву без розгляду.

З урахуванням викладеного, з метою дотримання розумних стороків розгляду заяви про відвід судді ОСОБА_4 , та вчасний судовий розгляд кримінальної справи, вбачається можливим розглянути дану заяву по суті за відсутності заявника.

Дослідивши матеріали заяви про відвід, матеріали справи №1-кс/548/538/22, ЄУН 548/2997/21, суд приходить до наступного.

Ст. 124 Конституції України регламентовано, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди.

В ст. 129 Конституції України визначено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Згідно з ст.15 Кодексу суддівської етики, неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Відповідно до цінності 2 принципу «Неупередженість» Бангалорських принципів поведінки суддів, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної ради ООН № 2006/23 від 27.07.2006 р. (далі - Бангалорські принципи), неупередженість є необхідною умовою належного виконання суддею своїх обов`язків.

Згідно п.2.5 застосування цінності 2 принципу «Неупередженість» Бангалорських принципів, суддя повинен взяти самовідвід від участі в будь-якому процесі, коли для нього неможливе винесення неупередженого рішення у справі або коли сторонньому спостерігачеві може видатись, що суддя не здатен винести неупередженого рішення.

В даному випадку апеляційний суд враховує усталену практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ, Суд) щодо тлумачення понять «незалежний», «безсторонній» та щодо визначення критеріїв неупередженості (безсторонності): суб`єктивний та об`єктивний.

ЄСПЛ у рішенні у справі ««Агрокомплекс» проти України» (рішення від 06.10.2011 р., заява № 23465/03) суд зазначив: «… незалежність та неупередженість судів, із об`єктивної точки зору, вимагає, щоб кожен окремий суддя був вільним від неналежного впливу».

Положеннями ст.75 КПК України визначений вичерпний перелік підстав за яких суддя не може приймати участь у кримінальному провадженні та з яких сторона провадження може заявити відвід судді.

Згідно ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 року, яка ратифікована Україною, отже є обовязковою до виконання, кожна людина має право при визначенні її громадянських прав і обовязків або будь-якого кримінального обвинувачення проти неї на справедливий і відкритий розгляд впродовж розумного терміну незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст.75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Як встановлено суддею в провадженні судді ОСОБА_4 знаходилося кримінальне провадження № № 0000352 по обвинуваченню ОСОБА_6 та ОСОБА_7 які є працівниками поліції та проводили слідчі дії із обвинуваченим ОСОБА_5 . По цій кримінальній справі ОСОБА_5 є потерпілою особою.

Із вказаного кримінального провадження виделено кримінальне провадження №000578 за обвинуваченням ОСОБА_5 за ст. 364 ч.2 КК України.

Розглядаючи кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_6 та ОСОБА_7 в судді ОСОБА_4 був доступ до матеріалів цієї справи та доказів, які в подальшому були виділені до кримінальногопровадження по обвинуваченню ОСОБА_5 , таким чином у головуючого по справі сформувалася суб`єктивна точка зору з кримінального провадження де ОСОБА_5 є обвинуваченим, що може свідчити про можливе упереджене ставлення цього судді при розгляді кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 .

Згідност. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура. В ст.8 Конституції України зазначено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права, виходячи із якого судовий захист, судова діяльність має бути спрямована на захист прав і свобод від будь-яких посягань, в тому числі і шляхом забезпечення своєчасного та якісного розгляду конкретних справ.

В розумінні ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження

В Україні діє прецедентне право, як складова національної правої системи.

Так в положеннях ч. 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Ч. 2 ст. 18 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» вказує, що для цілей посилання на Рішення та ухвали Суду та на ухвали Комісії суди використовують переклади текстів рішень Суду та ухвал Комісії (далі - переклад), надруковані у виданні, передбаченому в статті 6 цього Закону.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя.

У рішенні від 10 грудня 2009 року у справі «Мироненко і Мартенко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що наявність безсторонності має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності .

У рішенні від 15 липня 2010 року у справі «Газета «Україна-Центр» проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що відповідно до усталеної практики Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності.

Можливо визначити критерій, що однією із процесуальних гарантій реалізації і ухвалення законних та обґрунтованих рішень є інститут відводу судді, який має на меті відсторонення від участі у справі судді, щодо неупередженості, якого є сумніви.

Важливим може визнаватись забезпечення у демократичному суспільстві довіри громадян до суду, справедливість та невідворотність судового рішення.

Відповідно до п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки судді, що схвалені резолюцією № 2006/23 Економічної та Соціальної ради ООН від 27.07.2006 - суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді. А саме, у судді склалося реальне упереджене ставлення до якоїсь зі сторін або судді з його власних джерел стали відомі певні докази чи факти стосовно справи, яка розглядається. Раніше при розгляді цього самого предмета спору суддя виступав як адвокат чи долучався до справи, як важливий свідок. Суддя чи члени його родини матеріально зацікавлені в рішенні у відповідній справі. Суддя не може бути відсторонений від участі у розгляді справи в тому випадку, коли жодний інший суд не може бути призначений для розгляду даної справи або через терміновий характер справи, коли зволікання в її вирішенні може призвести до серйозної судової помилки.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» від 03 травня 2007 року суд нагадує, що «безсторонність», в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності суддів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

Так в рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Лауко проти Словаччини» Європейський суд наголосив, що будь-який служитель Феміди, щодо якого є підстави сумніватися в неупередженості, повинен усунутися від розгляду справи. Адже заявник не може в повній мірі скористатись своїми правами для свого захисту, що може наслідком підірвати справедливість судового розгляду.

В постанові від 06.02.2019 року № 761/37267/16-ц Верховний Суд України послався на рішення Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» та зазначив, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивними та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

На думку колегії суддів, дотримуючись зазначених положень Закону,з метою недопущення сумніву в неупередженості судді; у зв`язку із необхідністю виключення обставин, які можуть поставити під сумнів неупередженість судді при розгляді справи; недопущення у подальшому сумнівів у сторін чи інших осіб щодо неупередженості суду та забезпечення довіри до судової влади України; виключення суб`єктивних підстав для сумніву учасників в неупередженості суду, є задоволення заявленого відводу .

Керуючись ст. ст.75,81,371,372 КПК, суддя

У Х В А Л И В:
Заяву прокурора Хорольського відділу Лубенської окружної прокуратури ОСОБА_3 про відвід судді Хорольського районного суду Полтавської області ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №000578 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, - задовольнити.
Передати справу № 548/2997/21 за кримінальними провадженнями № №000578 відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України на розгляд іншому судді Хорольського районного суду Полтавської області.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду виготовлено та підписано 14.11.2022 р.

Головуючий: ОСОБА_1