Справа №760/3478/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 лютого 2023 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0010183 від 07 вересня 2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

15.02.2023 року до Солом`янського районного суду м. Києва надійшло зазначене клопотання, яке обґрунтовується тим, що в провадженні СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0010183 від 07.09.2017 року, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи раніше судимим за злочин аналогічного корисливого характеру, належних висновків для себе не зробив та вчинив нове кримінальне правопорушення при наступних обставинах.

Так, ОСОБА_5 12.07.2017 року приблизно о 16:55 год., знаходячись разом з наглядно знайомим ОСОБА_8 біля будинку № 5 по вул. Волинська в м. Києві, помітив раніше незнайому ОСОБА_9 , у якої на шиї висів ланцюжок з металу жовтого кольору, вступив у злочинну змову, направлену на відкрите викрадення чужого майна.

Реалізуючи свій спільний злочинний умисел, направлений на повторне відкрите викрадення чужого майна, переслідуючи мету наживи та особистого матеріального збагачення, ОСОБА_8 правою рукою вказав ОСОБА_5 на потерпілу ОСОБА_9 , яка в цей час пройшла повз них, як на особу, відносно якої потрібно вчинити відкрите викрадення майна, а ОСОБА_5 , в свою чергу, згідно відведеної йому ролі, розуміючи, що його протиправні дії носять відкритий характер та можуть бути викриті, діючи умисно, протиправно, наздогнав ОСОБА_9 , яка в цей момент дійшла до будинку АДРЕСА_1 , підбіг до неї ззаду, і відкрито, шляхом ривка, зірвав з її шиї ланцюжок з металу жовтого кольору, вартістю 250 грн., тим самим відкрито, повторно викравши майно потерпілої.

Відкрито викравши вказане чуже майно, ОСОБА_5 з ОСОБА_8 з місця вчинення кримінального правопорушення зникли та в подальшому розпорядилися викраденим на власний розсуд, тим самим заподіяли потерпілій ОСОБА_9 майнової шкоди на суму 250 грн.

Таким чином, ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою групою осіб, своїми умисними діями, які виразились у відкритому викраденні чужого майна, вчиненому повторно (грабіж), вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 186 КК України.

13.07.2017 року ОСОБА_5 повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Вина ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженню доказами: протоколом прийняття заяви від потерпілої ОСОБА_9 ; протоколом огляду місця події від 12.07.2017 року; протоколами допиту потерпілої, свідків; протоколом пред`явлення предмету для впізнання; протоколом пред`явлення особи для впізнання, іншими матеріалами в їх сукупності.

07.09.2017 року підозрюваний ОСОБА_5 оголошений у розшук, а досудове розслідування у кримінальному провадженні зупинено.

В обґрунтування застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий в клопотання зазначає, що у органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний вчинив тяжкий злочин, який відповідно до ч. 2 ст. 186 КК України карається позбавленням волі на строк від чотирьох до шести років.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які вказують на те, що підозрюваний може: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; вчинити інше кримінальне правопорушення; незаконно впливати на свідків та потерпілих, з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином

Жоден із більш м`яких запобіжних заходів: домашній арешт, застава, особиста порука, особисте зобов`язання не зможуть запобігти ризикам, передбаченим вище, що підтверджуються вищевикладеними обставинами.

Крім того, відповідно до ст. 178 КПК України просить врахувати наступні обставини:

- вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним вказаного кримінального правопорушення;

- тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_5 у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, в якому він підозрюється;

- вік та стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_5 , крім того, питання щодо наявності захворювань, які б вказували про неможливість тримання його під вартою і були підставами для його звільнення встановлюється відповідним висновком лікарської комісії та вирішується у передбаченому законом порядку. Під час досудового розслідування не встановлено будь-яких даних про те, що підозрюваний не може утримуватися в Київському слідчому ізоляторі, не встановленого того, що підозрюваний має хронічні захворювання, що у відповідності до «Порядку організації надання медичної допомоги засудженим до позбавлення волі», затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України віл 15.08.2014 року № 1348/5/572 та зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 20.08.2014 року за № 990/25767.

- відсутність у підозрюваного ОСОБА_5 постійного місця роботи, його репутацію, а також майновий стан.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з зазначених у ньому підстав.

Захисник підозрюваного, з позицією якого останній погодився, заперечував проти клопотання прокурора у зв`язку з недостатністю підстав та просив застосувати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали, на які посилається сторона обвинувачення, обґрунтовуючи доводи клопотання, слідчий суддя дійшов до наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Встановлено, що Солом`янським УП ГУ НП у м. Києві за процесуального керівництва Солом`янської окружної прокуратури міста Києва здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0010183 від 07.09.2017 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, яке було постановою від 08.09.2017 року виділено з розпочатого кримінального провадження № 0008065 від 12.07.2017 року

13.07.2017 року ОСОБА_5 повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, у якому він, як вбачається з матеріалів клопотання, обґрунтовано підозрюється та щодо вчинення якого сам підозрюваний у судовому засіданні не заперечував.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 15.07.2017 року відносно підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді домашнього арешту строком до 09.09.2017 року включно в нічний час доби.

07.09.2017 року постановами старшого слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві досудове розслідування у кримінальному провадженні зупинено та оголошено в розшук підозрюваного ОСОБА_5 .

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 23.01.2018 року (справа № 760/28347/17) надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 з метою його приводу в судове засідання.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 23.11.2022 року (справа № 760/17027/22) надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

14.02.2023 року о 16 год. 40 хв. ОСОБА_5 затримано (фактичний час затримання о 10 год. 30 хв.).

14.02.2023 року постановою слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві кримінальне провадження відновлено.

Враховуючи викладене та характер вчиненого кримінального правопорушення, наявна необхідність застосування запобіжного заходу.

Орган досудового розслідування просить застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки, існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Так, слідчий в клопотанні зазначає, що, усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинення вказаного кримінального правопорушення, що пов`язане з позбавленням волі, ОСОБА_5 може значний термін переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення.

Враховуючи мету, спосіб та обстановку вчинення даного злочину, особу підозрюваного, який не має постійного місця проживання у м. Києві та Київської обл., не має постійного доходу, не працює, суспільно-корисною працею не займається, а тому з метою наживи може продовжити свою протиправну діяльність та вчиняти нові умисні корисливі кримінальні правопорушення й надалі.

Крім того, наявний ризик незаконного впливу на свідків та потерпілих з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин для уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, що негативно вплине на стан судового розгляду даного провадження. Також підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Тому вищевикладене, на думку слідчого, з чим погодився і прокурор в судовому засіданні, свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, забезпечення належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та його належну поведінку, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Нормою ст. 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з положеннями п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

За кримінальне правопорушення за ч. 2 ст. 186 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років, тобто, за змістом ст. 12 КК України таке кримінальне правопорушення відноситься до категорії тяжких злочинів.

Обираючи вид заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя враховує обставини, визначені ст. 178 КПК України, а саме: дані про особу підозрюваного, зокрема, його вік та характер вчинюваного правопорушення, а, звідси, і ведення способу життя; те, що він офіційно не працює, тобто не має постійного джерела доходу; відсутність у нього стійких соціальних зв`язків; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному в разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення; спосіб та обстановку вчинення даного злочину.

Крім того, слідчий суддя бере до уваги, що відносно підозрюваного був обраний раніше більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний період доби, який ним не був дотриманий, покладені на нього обов`язки були порушені, в результаті чого органом досудового розслідування здійснювали слідчі дії, пов`язані з розшуком підозрюваного.

До того ж, підозрюваний, будучи раніше засудженим вироком Дарницького районного суду м. Києва від 28.04.2016 року за вчинення корисливого злочину, і перебуваючи на іспитовому строку терміном три роки, продовжив вчиняти кримінальні правопорушення, тому є очевидним, що він на шлях виправлення та перевиховання не став, належних висновків для себе не зробив.

Таким чином, прокурором було доведено, що застосування до підозрюваного більш м`якого, окрім виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, зокрема щодо переховування підозрюваного та вчинення ним іншого кримінального правопорушення, а стороною захисту не спростовано.

З огляду на наведене, клопотання підлягає задоволенню. При цьому, строк застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою слід застосувати в межах строку досудового розслідування, визначеного п. 4 ч. 3 ст. 219 КПК України.

За вимогами ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України щодо особи, підозрюваної або обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину розмір застави визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави у даному кримінальному провадженні у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Такий розмір визначений з урахування особи підозрюваного та його майнового стану, може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до положень ч. 3 ст. 183 КПК України, у разі внесення застави покласти на підозрюваного декілька обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Керуючись ст.ст. 52, 131, 177, 178, 182, 183, 184, 186-187, 196, 197, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Петровське Луганської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 , раніше судимого, не одруженого, офіційно не працюючого, запобіжній захід у виді тримання під вартою в Київському слідчому ізоляторі в межах строку досудового розслідування - на 7 днів.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рахувати з 10 год. 30 хв. 14 лютого 2023 року.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначити до 10 год. 30 хв. 20 лютого 2023 року.

Розмір застави визначити у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 53 680 грн. (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят гривень), у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: Банк отримувача коштів: ДКСУ, м. Київ; Код банку отримувача (МФО): 820172; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26268059; Рахунок отримувача: UA1012089.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, протягом дії ухвали та надати документ, що це підтверджує, до Солом`янського районного суду міста Києва.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- з`являтися за кожною вимогою до слідчого, в провадженні якого знаходиться дане кримінальне провадження, і процесуального керівника, який здійснює процесуальне керівництво, а також за викликом слідчого судді, суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду, окрім за обставин його виклику в межах кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, або інший документ, що дає право на виїзд з України.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Солом`янського районного суду міста Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Солом`янську окружну прокуратуру міста Києва.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Повний текст ухвали оголошено 17 лютого 2023 року.

Слідчий суддя: