У Х В А Л А

13 лютого 2023 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

представника потерпілого адвоката ОСОБА_4

захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши в залі судового засідання №6 Білоцерківського міськрайонного суду Київської області у відкритому судовому засіданні, у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, клопотання захисника обвинуваченого про призначення комісійної судової медичної експертизи у кримінальному провадженні,

в с т а н о в и в :

Під час судового розгляду кримінальної справи, захисником обвинуваченого заявлено клопотання, у якому вона просить призначити у кримінальному провадженні комісійну судово-медичну експертизу.

На вирішення експертів захсник просить поставити наступні питання:

1. Яка причина смерті потерпілого ОСОБА_7 .?

2.Чи маються тілесні ушкодження на тілі (трупі) потерпілого ОСОБА_7 , яка їх кількість, характер, локалізація, чи могли вони (і які саме з них) спричинити настання смерті особи?

3. Чи знаходяться тілесні ушкодження на трупі ОСОБА_7 у причинно-наслідковому зв`язку з настанням смерті ОСОБА_7 і які саме?

4. Чи виникли тілесні ушкодження на тілі (трупі) ОСОБА_7 одночасно, чи у різний час, чи спричинені вони одним способом чи в різний спосіб?

5. Коли настала смерть ОСОБА_7 .?

6. Якою є давність нанесених ушкоджень, що виявлені на тілі ОСОБА_7 і чи збігається їх давність з часом настання смерті ОСОБА_7 .?

7. Якщо на тілі трупа ОСОБА_7 маються кілька ушкоджень, то чи всі вони мають зажиттєве походження, і чи є такі, що заподіяні після смерті?

8. Чи мають ушкодження на тілі трупа ОСОБА_7 ознаки, які вказують на характер та особливості знаряддя, якими вони заподіяні?

9. Чи могли тілесні ушкодження ОСОБА_7 бути завдані кулаком, пляшкою з рідиною або порожньою пляшкою, палкою, цеглиною, кастетом, при ударі об підлогу (асфальт)?

10. У результаті якого виду травматичної дії (предмета) могли утворитися тілесні ушкодження на тілі трупа ОСОБА_7 .?

11. Якими є місце та напрямок дії травмуючої сили, який був безпосередній механізм дії предмета (удар, падіння, стиснення, тертя тощо)?

12. Чи могли заподіяні ушкодження утворитися при обставинах, зазначених при проведенні слідчих експериментів по справі з підозрюваним та свідками?

13. Чи міг потерпілий ОСОБА_7 після заподіяння наявних на тілі трупа тілесних зажиттєвих ушкоджень і до настання смерті вчиняти певні дії (ходити, бігати, повзти, плигати, сидіти, розмовляти і якщо так, то протягом якого часу після отримання тілесних ушкоджень?

14.Чи є ознаки активного або пасивного переміщення тіла потерпілого після заподіяння ушкоджень за його життя?

В обґрунтування клопотання захисник зазначає, що в ході допиту судово медичного експерта останній заявив, що під час дослдження турпа ОСОБА_7 він визначив причину смерті «Ішемічну хворобу серця» проте через нетиповість ознак при складанні висноку експертного дослідження №365 він опирався на висновок експертного дослідження №1066 експертагістолога КОБ СМЕ ОСОБА_8 .

При ознайомленні з висновок експертного дослідження №1066 у сторони захист виникли сумніви щодо правильності проведення гістологічного дослідження та в частині невідповідностей правилам проведення судово-медичних експертиз у відділеннях судово-медичної гістології бюро СМЕ, затверджених наказом МОЗ від 17.01.1995 року №6.

В судовому засіданні захисник своє клопотання підтримала при цьому зазначила, що у сторони захисту виникли сумніви щодо правильності використання експертом - гістологом барвників. Крім того захист ставить під сумнів дії експерта-гістолога з огляду на діагноз указаний в лікарському свідоцтві про смерть ОСОБА_7 «Ішемічну хворобу серця», ГКН (гостра коронарна недостатність).

Обвинувачений підтримав клопотання свого захисника.

Прокурор, представник потерпілого проти задоволення клопотання захисту заперечують, посилаючись на його необґрунтованість. Вважають, що доводи сторони захисту є надуманими та направлені на затягування розгляду справи. Також прокурор звертає увагу на ту обставину, що на усі питання, постановлені в клопотанні надано відповіді у висновках експертиз долучених до матеріалів судового провадження.

Заслухавши думку сторін судового провадження суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1, 2, 6 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 332 КПК України . Під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

2. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:

1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;

2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу;

3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Відповідно до п. 1.2.14. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.

Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріали (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи.

Відповідно до п. 2.2. Інструкціії про проведення судово-медичної експертизи затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17.01.95 р. № 6 особою, що проводить дізнання, слідчим, прокурором, суддею чи судом можуть бути призначені первинна, додаткова та повторна судово-медична експертиза.

Відповіндно до п. 2.3. цієї ж Інструкціії первинна судово-медична експертиза може бути проведена як одним, так і кількома експертами. Необхідність участі кількох експертів визначається особою, що призначила таку експертизу, або начальником бюро судово-медичної експертизи.

Додаткова судово-медична експертиза доручається експерту (експертам), що проводив (проводили) первинну експертизу, або іншому (іншим) експерту (експертам).

Повторна судово-медична експертиза повинна бути доручена тільки іншому (іншим) експерту (експертам).

Як видно з матеріалів судової справи, які сформовані судом з наданих прокурором та стороною захисту доказів і в тому числі після допиту обвинуваченого і у ній відсутні докази, які містять фактичні дані зокрема щодо обставин отримання потерпілим тілесних ушкоджень крім тих, які встановлені слідством та інкримінуються обвинуваченому. Наведеним у клопотанні обставинам може бути дана правова оцінка з урахуванням вже досліджених доказів та показань допитного в суді експерта.

Обставини щодо медичних показань, які б викликали у суду обґрунтований сумнів, що експерт отримав вихідні дані відмінні від встановлених органом досудового розслідування судом не встановлено.

Обставин, передбачених п.1,3 ч.2 ст. 332 КПК України, для призначення експертизи незалежно від наявності клопотання судом не встановлено.

Також суд повторно звертає увагу, що на поставлені у клопотанні питання у висновках експертиз давалася відповідь і у клопотанні не вказано обставин, які б свідчили про необхідність проведення додаткових досліджень або досліджень додаткових матеріалів (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

З огляду на вказані обставини у суду відсутні підстави для призначення комісійної судово-медичної експертизи а тому у задоволенні клопотання сторони захисту слід відмовити.

Оцінку висновкам судово медичної експертизи №№436-365, 481-365, 482-365, 505-365 суд дасть під час ухвалення вироку в нарадчій кімнаті.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст.22,332 КПК України, суд

постановив:

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого про призначення комісійної судової медичної експертизи у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України відмовити.

Ухвала суду самостійному оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 17.02.23 о 12 год. 50 хв.

СуддяОСОБА_1