Єдиний унікальний номер 317/953/18
Номер провадження 1-в/317/276/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2022 року м. Запоріжжя

Запорізький районний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю прокурора: ОСОБА_3 ,

засудженого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Запоріжжя заяву засудженого ОСОБА_4 про зняття арешту,

ВСТАНОВИВ:
У провадженні Запорізького районного суду Запорізької області перебувало кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001075 від 20.07.2017 відносно ОСОБА_4 по обвинуваченню за ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 194 КК України.

Через канцелярію суду 02.11.2022 від засудженого ОСОБА_4 надійшла заява про зняття арешту з квартири у АДРЕСА_1 по справі № 317/953/18.

У судовому засіданні ОСОБА_4 заяву підтримав, просив її задовольнити.

Прокурор у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував у повному обсязі, вважає його необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Суддя, заслухавши заяву та думку учасників процесу, вважає його таким, що не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно зі ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися та розпоряджатися своєю власністю.

Відповідно до ст. 1 протоколу № 1 до Конвенції про захист прав та основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Ухвалою слідчого судді Запорізького районного суду Запорізької області ОСОБА_5 від 30.03.2018 накладено арешт на майно, що належить підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: на 1/3 (одну третю) частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта майна 4409185, та заборонено розпорядження арештованим майном.

Вироком Запорізького районного суду Запорізької області від 06 червня 2022 року ОСОБА_4 визнано винним у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 194 КК України, та призначено покарання у вигляді 5 років позбавлення волі. На підставі ст. 75 КК України ОСОБА_4 звільнено від відбування призначеного покарання з випробуванням та встановлено іспитовий строк 3 роки. Згідно вимог ст. 76 КК України, у зв`язку зі звільненням від відбування покарання з випробуванням, на ОСОБА_4 покладено такі обов`язки: не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання; періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації.

Цивільний позов ОСОБА_6 до ОСОБА_4 про відшкодування збитків, завданих злочином, задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_6 моральну шкоду у розмірі 150000,00 грн. У задоволенні інших позовних вимог ОСОБА_6 відмовлено.

Стягнуто з ОСОБА_4 на користь держави процесуальні витрати у розмірі 2974,40 грн. за залучення експертів на проведення судової пожежно-технічної експертизи.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 КПК України, суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Крім того, за приписами ч. 1 ст. 84 КПК України , доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Проаналізувавши заяву ОСОБА_4 про зняття арешту з квартири, суддя зазначає, що у вказаній заяві відсутнє посилання на статус особи, яка його заявляє, стосовно зазначеного майна.

Крім того, у заяві відсутні будь-які докази, що підтверджують право власності ОСОБА_4 на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Окремо слід вказати, що заява також не містить взагалі хоч будь-якого обґрунтування стосовно підстав для скасування арешту майна.

Так, оскільки заява про зняття арешту є немотивованою та не містить жодних підстав для скасування зазначеного арешту, а також в ній не обґрунтовано відсутність необхідності в подальшому існуванні арешту, суддя приходить до висновку, що у задоволенні заяви ОСОБА_4 необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 84, 174, 350, 369-372, 375-376 КПК України, суддя -

УХВАЛИВ:
У задоволенні заяви засудженого ОСОБА_4 про зняття арешту відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1