Номер провадження: 11-кп/813/1200/23
Справа № 522/6898/22
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 квітня 2023 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі:

головуючий суддя ОСОБА_2 ,

судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретар судового засідання ОСОБА_5 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

обвинуваченого ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу прокурора Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 на ухвалу Приморського районного суду м. Одеси від 05.04.2023 року у кримінальному провадженні № 0000050, внесеному до ЄРДР 05.04.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_9 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 263, ч.1 ст. 111 КК України, -

установив:

Зміст оскарженого судового рішення.

Оскаржуваною ухвалою суду першої інстанції під час судового розгляду кримінального провадження № 0000050, внесеного до ЄРДР 05.04.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_9 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 263, ч.1 ст. 111 КК України, було частково задоволено клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 та застосовано до обвинуваченого ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 03 червня 2023 року.

Альтернативний запобіжний захід у виді застави, визначений ухвалою від 01.07.2022 року у розмірі 1500 (одна тисяча п`ятсот) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 3721500 (три мільйони сімсот двадцять одна тисяча п`ятсот) гривень обвинуваченому ОСОБА_9 - зменшено та визначено його у розмірі 300 ( триста) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, у сумі 805200 ( вісімсот п`ять тисяч двісті) гривень.

Рішення суду першої інстанції вмотивовано тим, що на підставі обставин та характеру вчиненого кримінального правопорушення, особистих даних обвинуваченого, а також наявністю ризиків, які були встановлені під час застосування запобіжного заходу відносно обвинуваченого, які не зменшилися та продовжують існувати, тому є необхідність подальшого тримання під вартою обвинуваченого. Однак, врахувавши довготривале тримання під вартою обвинуваченого та непомірний розмір застави для останнього та його сім`ї, суд дійшов висновку, що буде доцільним зменшити розмір застави до максимального розміру, визначеного положенням п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 300 ( триста) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого та відповідатиме майновим статком обвинуваченого та його сім`ї.

Вимоги апеляційних скарг та узагальнені доводи осіб, яка їх подали.

На вказану ухвалу прокурор Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій вказує на те, що ухвала суду є незаконною та необґрунтованою, та такою, що підлягає скасуванню, оскільки суд безпідставно та необґрунтовано змінив розмір застави, суттєво його зменшивши до розміру, який не здатен забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, оскільки, РФ 24.02.2022 здійснений акт агресії стосовно України. Наразі в Україні тривають активні бойові дії, натомість ОСОБА_9 активно сприяв таким діям, тобто вів підривну діяльність проти України.

Судом також не враховано вимоги ст. ст. 177, 178 КПК України, а саме під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-1, 258-258-5, 260, 261, 437-442 КК України, має право не визначити розмір застави

Посилаючись на викладені обставини, прокурор просить скасувати ухвалу Приморського районного суду м. Одеси від 05.04.2023 року та постановити нову ухвалу, якою продовжити стосовно обвинуваченого ОСОБА_9 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, без визначення застави.

Позиції учасників судового розгляду.

Прокурор підтримав вимоги поданої апеляційної скарги та просив її задовольнити.

Обвинувачений та захисники заперечували проти задоволення апеляційної скарги сторони обвинувачення, ухвалу суду першої інстанції вважали законною та обґрунтованою.

Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов до наступного висновку.

Мотиви апеляційного суду.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів провадження, на розгляді у Приморському районному суді м. Одеси знаходиться кримінальне провадження № 0000050, внесене до ЄРДР 05.04.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_9 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 263, ч.1 ст. 111 КК України.

Відповідно до положень ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Згідно п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Переглядаючи оскаржену ухвалу суду у межах поданої апеляційної скарги прокурора, апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції прийняв рішення на основі всебічно з`ясованих обставин, з якими закон пов`язує можливість продовження виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та навів мотиви прийнятого рішення, зазначивши, що обраний стосовно обвинуваченого ОСОБА_9 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є співмірним із існуючими ризиками станом на час судового розгляду, відповідає особі обвинуваченого і зможе забезпечити, на відміну від інших більш м`яких запобіжних заходів, належне виконання ним процесуальних обов`язків.

Однак, апеляційний суд вважає обґрунтованими доводи прокурора відносно того, що зменшення розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу, визначеного ухвалою від 01.07.2022 року, є необґрунтованим з огляду на такі обставини.

Зі змісту оскаржуваної ухвали вбачається, що з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового стану обвинуваченого та його сім`ї, застава у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, на думку суду першої інстанції, здатна забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

В контексті справи «Mangouras v. Spain» (рішення від 28.09.2010 р., заява № 12050/04) зазначається, що заявник, посилаючись на п. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, стверджував, що сума застави у його справі була необґрунтовано високою та не враховувала конкретні обставини й умови його особистого життя. ЄСПЛ визнано законними та обґрунтованими дії національних судів щодо обрання підозрюваному розміру застави, який значно перевищував наявні активи, поточні доходи підозрюваного, тощо, беручи до уваги особливий характер справи заявника та шкоду, завдану кримінальним правопорушенням, та зазначено, що навіть якщо сума застави визначається, виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується.

Також, у рішенні ЄСПЛ у справі Punzelt v. Czech Republic від 25.04.2000 р. (заява № 31315/96, п. 86) констатовано, що ані неодноразова відмова у звільненні під заставу заявника, ані в подальшому встановлена застава у розмірі 30 000 000 чеських крон, не були порушенням прав заявника, враховуючи масштаб його фінансових операцій.

У будь-якому випадку зі структури ст. 5 Конвенції в цілому, та її п. 3, зокрема, слідує, що застава може вимагатись лише до тих пір, поки існують причини, що виправдовують затримання (зокрема, п. 42 рішення ЄСПЛ у справі Musuc v. Moldova від 06.11.2007 р., заява № 42440/06, та п. 139 рішення ЄСПЛ у справі Олександр Макаров проти Росії від 12.04.2009 р., заява № 15217/07). Влада повинна бути уважною у встановленні відповідної застави, як і у вирішенні питання про необхідність продовження ув`язнення обвинуваченого. Більше того, сума застави повинна бути належним чином обґрунтована в рішенні суду, а також повинно бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі Mangouras v. Spain).

Отже, положення КПК України та практика ЄСПЛ орієнтують суд на такі критерії, які слід врахувати при визначенні розміру застави: обставини кримінального правопорушення; особливий характер справи; майновий стан обвинуваченого; його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; масштаб його фінансових операцій; дані про особу обвинуваченого; встановлені ризики, відповідно до ст. 177 КПК України; «професійне середовище» обвинуваченого; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин шкода, завдана кримінальним правопорушенням.

Зважаючи на дані про особу підозрюваного та його матеріальний стан, встановлені ризики, оцінюючи фактичні обставини справи, зокрема характер інкримінованих обвинуваченому ОСОБА_9 кримінальних правопорушень, зокрема, яке пов`язане з правопорушенням проти основ національної безпеки є найбільш небезпечними посяганнями на суспільні відносини, які передбачають державну безпеку, обороноздатність, незалежність держави, її конституційний лад. Конституція України визнає людину, її життя, здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпеку найвищою соціальною цінністю. Виходячи з того, що саме держава підтримує забезпечення життєдіяльності тих самих демократичних, соціальних інститутів, то без підтримання державної безпеки, обороноздатності, незалежності держави, її конституційного ладу неможливо забезпечити належне виконання боротьби зі злочинністю, підтримання належного рівня життя, забезпечення дотримання честі й гідності, недоторканності приватної власності та безпеки. З початку повномасштабного вторгнення РФ на територію України, існує досить масштабна загроза національній безпеці України та в умовах воєнного стану становить особливу небезпеку, тому на підставі викладеного, апеляційний суд констатує про наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі "Харченко проти України" від 10 лютого 2011 року).

На переконання апеляційного суду, обвинуваченому ОСОБА_9 слід залишити розмір застави визначений ухвалою від 01.07.2022 року у розмірі 1500 (одна тисяча п`ятсот) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 3721500 (три мільйони сімсот двадцять одна тисяча п`ятсот) гривень. Ця сума, з урахуванням встановлених обставин, цілком здатною забезпечити виконання належної процесуальної поведінки з боку обвинуваченого.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.

За таких обставин, апеляційна скарга прокурора підлягає частковому задоволенню, оскаржувана ухвала підлягає скасуванню із постановленням нової ухвали.

Керуючись ст.ст. 24, 177, 178, 183, 194, 199, 331, 370, 392, 404, 405, 407, 419, 422-1, 532 КПК України, апеляційний суд,

постановив:

Апеляційну скаргу прокурора Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалу Приморського районного суду м. Одеси від 05.04.2023 року у кримінальному провадженні № 0000050, внесеному до ЄРДР 05.04.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_9 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 263, ч.1 ст. 111 КК України, - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 03 червня 2023 року.

Альтернативний запобіжний захід у виді застави, визначений ухвалою від 01.07.2022 року у розмірі 1500 (одна тисяча п`ятсот) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 3721500 (три мільйони сімсот двадцять одна тисяча п`ятсот) гривень обвинуваченому ОСОБА_9 та покладених обов`язків, в разі внесення застави залишити без змін.

Строк дії ухвали суду в частині продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою та покладених на обвинуваченого обов`язків, в разі внесення застави, становить до 03 червня 2023 року.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4