Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/1979/22
номер провадження 1-кс/695/447/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 серпня 2022 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду

Черкаської області Ватажок- ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора Чорнобаївського відділу Золотоніської окружної прокуратурі ОСОБА_3 про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Чорнобаївського відділу Золотоніської окружної прокуратурі ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням у кримінальному провадженні, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000470 від 29.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, про арешт майна.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 29.07.2022 до ВПД № 2 надійшло повідомлення від члена ГО «Самооборона» ОСОБА_4 , який повідомив що 29.07.2022 близько 15 годині 20 хвилин ним та представником Черкаського рибоохоронного патруля ОСОБА_5 на березі річки Ірклій, що розташований неподалік с. Савківка, Золотоніського району було виявлено ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які за допомогою сіткоснасного волока здійснили незаконний вилов водного безхребетного (раків) у кiлькостi 31 штука вартістю 3334 гривні за штуку. Сума збитків внаслідок незаконного вилову ракiв попередньо становить близько 90 тисяч гривень.

За даним фактом 29.07.2022 розпочато кримінальне провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000470, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

На місце пригоди була відразу направлена слідчо-оперативна група з метою невідкладного фіксування місця вчинення кримінального правопорушення та вилучення речових доказів.

29 липня 2022 року дізнавачем Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області капітаном поліції ОСОБА_8 проведено огляд місця події, у ході якого було виявлено та вилучено сіткоснасний волок, та свіжо виловленi воднi безхребетні виду рак у кількості 31 штука.

Постановою дізнавача від 29.07.2022 вказані предмети та речі визнано речовими доказами у зазначеному кримінальному провадженні.

Враховуючи, що вилучений в ході огляду місця події у зазначеному кримінальному провадженні сіткоснасний волок, використано як засіб вчинення кримінального правопорушення, накладення арешту на нього є необхідним з метою забезпечення кримінального провадження, тому прокурор звернувся до суду з даним клопотанням.

У судове засідання прокурор не прибув. Згідно з клопотанням просить розглянути дане клопотання за його відсутності.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалось.

Розглянувши клопотання, вивчивши додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з положеннями ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Крім того, в ч. 2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається, в тому числі, і з метою збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом.

Нормами чинного КПК України передбачено, що арешт майна з метою збереження речових доказів можливий, коли існує сукупність розумних підстав і підозр вважати, що таке майно є доказом злочину.

У відповідності до вимог ст. 171 КПК України, звертаючись з клопотанням про арешт майна, слідчий, прокурор має обґрунтувати свої вимог щодо наявності підстав для застосування такого обмежувального заходу та надати докази на підтвердження викладених у клопотанні доводів.

Не доведення вказаних обставин, згідно з положеннями ч. 1 ст. 173 КПК України, є підставою для відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Сукупність наданих суду матеріалів містить достатньо підстав вважати, що майно, яке було вилучене в ході огляду місця події, 29.07.2022 під час огляду місця події є доказом в кримінальному провадженні в рамках досудового розсліду кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Враховуючи зазначене, слідчий суддя приходить до висновку, що матеріали клопотання про арешт майна та додані до нього матеріали вказують, що вище зазначене майно може зберігати на собі сліди або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, отримане внаслідок вчинення протиправних дій, що вказує на його відповідність ст.98 КПК України.

Таким чином, на підставі викладеного вище, слідчий суддя проходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволення повністю.

Порядок зберігання арештованого майна визначено положеннями «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19.11.2012 №1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010

Керуючись ст. 132, 167, 170-173, 309, 370, 372, 375 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити повністю.

Накласти арешт на сіткоснасний волок, вилучений під час огляду місця події 29.07.2022 на березі річки Ірклій, що розташований неподалік с. Савківка, Золотоніського району, Черкаської області.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_9