ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/157/22 Справа № 705/5699/21 Категорія: ст. 170 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2022 року м. Черкаси
Черкаський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участі секретаря ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6

представника власника

майна (відео конференція) ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу прокурора Уманської окружної прокуратури Романа Закутнього на ухвалу слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 19 травня 2022 року про відмову в задоволенні клопотання про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001174 від 17 грудня 2021 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 356 КК України,

в с т а н о в и в :
Старший дізнавач сектору дізнання Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_8 звернулася до слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області з клопотанням, погодженим прокурором Уманської окружної прокуратури ОСОБА_6 , про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001174 від 17.12.2021.
Із клопотання вбачається, що 17.12.2021 до Уманського РУП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від начальника підрозділу інспекції «Уманської муніципальної варти» ОСОБА_9 про те, що в м. Умань по вул. Г. Косинки, 20 невідомі особи проводять будівельні роботи без відповідних на те дозволів та вчиняють самоправні дії.
За даним фактом розпочато кримінальне провадження № 0001174, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.12.2021 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 356 КК України, а саме: самоправство, тобто самовільне, всупереч установленому законом порядку, вчинення будь-яких дій, правомірність яких оспорюється окремим громадянином або підприємством, установою чи організацією, якщо такими діями була заподіяна значна шкода інтересам громадянина, державним чи громадським інтересам або інтересам власника.
При виїзді на місце події слідчо-оперативної групи Уманського РУП ГУНП в Черкаській області встановлено, що на земельній ділянці, що розташовується по АДРЕСА_1 , проводяться земляні та будівельні роботи.
Відповідно до звернення благодійної організації ІНФОРМАЦІЯ_1 зазначено про порушення чинного законодавства України під час проведення невідомими особами будівельних та земельних робіт на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 .
Рішенням Черкаської обласної ради народних депутатів № 23 від 07.02.1995 «Могилу Цадика Нахмана 1811 року» віднесено до Списку пам`яток історії та культури області, що перебувають під охороною держави.
Указом Президента України № 283/94 від 07.06.1994 було створено історико-культурний центр на місці поховання духовного лідера брацлавських хасидів Цадика Нахмана у місті Умань Черкаської області.
Рішенням № 431 від 10.11.1994 Виконавчого комітету Уманської міської ради народних депутатів зареєстровано положення про Історико-культурний центр, пунктом 1.7. якого було визначено, що на території центру в межах охоронних зон будь-які земляні, будівельні, шляхові роботи можуть здійснюватися лише за погодженням з державними органами охорони пам`яток історії та культури, а також з Громадою.
Згідно з нормами Порядку обліку об`єктів культурної спадщини, затвердженого наказом Міністерства культури України № 158 від 11.03.2013, територією пам`ятки є земельна ділянка, на якій розташована пам`ятка, яка пов`язана з нею історично і функціонально та забезпечує її збереження її функціонування, як об`єкта культурної спадщини.
При цьому, межі охоронних зон Історико-культурного центру було визначено Рішенням Виконавчого комітету Уманської міської ради народних депутатів № 375 від 13.10.1994.
09.04.2021 було завершено юридично процес затвердження охоронних зон пам`ятки, та наказом Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації № 41 затверджено межі та режими використання зон охорони пам`ятки історії місцевого значення «Могила Цадика Нахмана 1811р.» При цьому, було встановлено режими використання пам`ятки та її зон охорони Історико-архітектурного опорного плану міста Умань. З моменту його прийняття було встановлено суворі обмеження щодо проведення будівельних та земельних робіт.
Зокрема, безпосередньо в зоні охорони пам`ятки, заборонена господарська діяльність, окрім реставрації, благоустрою (за проектами, погодженими в установленому порядку) та поточних ремонтів.
До матеріалів кримінального провадження приєднано припис, наданий Управлінням культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації, в якому міститься інформація щодо зупинення підготовчих будівельних робіт на земельній ділянці по вул. Г. Косинки, 20 в м. Умань як таких, що проводяться в охоронній зоні пам`ятки місцевого значення «Могила Цадика Нахмана 1811 року», взятої на облік рішенням виконавчого комітету Черкаської обласної ради народних депутатів від 07.02.1995.
Згідно з довідкою № 477 від 18.05.2017 з метою упорядкування нумерації будівель присвоєно об`єднаним земельним ділянкам, які мають кадастрові номери :02:005:0861, :02:005:0618, :02:005:0862, площею 0,100 га адресу: м. Умань вул. Г. Косинки, 20.
Згідно з актом прийому-передачі майна до обслуговуючого кооперативу «ДІАМАНТ РАВИНА» від 16.03.2021, представником якого є гр. Ізраїлю ОСОБА_10 , було прийнято у власність від гр. Ізраїлю Овадії Шмуеля наступне нерухоме майно:
земельну ділянку кадастровий номер: :02:005:0990, розташована за адресою: АДРЕСА_1 ,
земельну ділянку кадастровий номер: :02:005:0991, розташована за адресою: АДРЕСА_1 ,
житловий будинок загальною площею 75,7 кв.м, розташований за адресою: АДРЕСА_1 ,
житловий будинок загальною площею 129,4 кв.м, розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно з інформаційною довідкою № 291427133 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно - земельна ділянка з кадастровим № :02:005:0990, площею 0,1 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , на праві приватної власності зареєстрована за обслуговуючим кооперативом «ДІАМАНТ РАВИНА», код ЄДРПОУ НОМЕР_1 .
Згідно з інформаційною довідкою № 291623699 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно - земельна ділянка з кадастровим № :02:005:0991, площею 0,0244 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , на праві приватної власності зареєстрована за обслуговуючим кооперативом «ДІАМАНТ РАВИНА», .
Відповідно до витягу Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань обслуговуючий кооператив «ДІАМАНТ РАВИНА», , зареєстровано з адресою: м. Київ, вул. Січових стрільців, 31, оф. 501, засновником якого є громадяни Ізраїлю: ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та Овадія Шмуель. Керівником обслуговуючого кооперативу «ДІАМАНТ РАВИНА» являється Овадія Асі.
Попри вказану інформацію, невідомі особи продовжують здійснювати земельні та будівельні роботи на земельній ділянці, що знаходиться по АДРЕСА_2 , про що свідчать повідомлення, які здійснені працівником управління культури Обладміністрації ОСОБА_13 .
При подальшому виїзді слідчо-оперативної групи в складі працівників Уманського РУП ГУНП в Черкаській області дані повідомлення підтвердились. Однак відсутність за місцем знаходження вказаної земельної ділянки її власника чи представника обслуговуючого кооперативу «ДІАМАНТ РАВИНА» позбавляє вжиття відповідних заходів щодо дотримання присутніми законодавства України, крім того, позбавляє можливості органу досудового розслідування в доступі до території зазначеної земельної ділянки та проведення на ній, у відповідності до вимог КПК України, огляду місцевості з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального проступку.
09.05.2022 згідно з ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області №705/5699/21 1-кс 705/320/22 повторно проведено огляд місці події за адресою: вул. Г.Косинки, 20 та 20-В у м. Умані.
Під час огляду на вище вказаній земельній ділянці виявлено будівельну техніку, якою проводились будівельні роботи, а саме: гусеничний екскаватор JCB оранжевого кольору та кран з навісною буровою установкою жовто-блакитного кольору.
Гусеничний екскаватор JCB оранжевого кольору, кран з навісною буровою установкою жовто-блакитного кольору оглянуто та визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0001174. Вказану техніку в зв`язку з великими габаритами, опечатано та залишено на місці проведення огляду по АДРЕСА_2 , на зберігання.
Враховуючи вищевикладене, накладення арешту під час досудового розслідування у кримінальному провадженні на майно, виявлене під час огляду місця події по вул.Косинки 20 та 20-В в м. Умань, а саме: гусеничний екскаватор JCB, оранжевого кольору та кран з навісною буровою установкою жовто-блакитного кольору, якими проводилися будівельні роботи на земельній ділянці, власником якої являється ТОВ «ГОЛДБУДСЕРВІС» в особі ОСОБА_14 , необхідно здійснити в зв`язку з тим, що в подальшому вказана техніка може використовуватись у кримінальному провадженні як доказ, а саме як знаряддя вчинення кримінального правопорушення, а тому з метою збереження їх як речового доказу вказане майно підлягає арешту.
Просив накласти арешт на будівельну техніку, а саме: гусеничний екскаватор JCB, оранжевого кольору, кран з навісною буровою установкою жовто-блакитного кольору, якими проводилися будівельні роботи на земельній ділянці, власником якої являється ТОВ «ГОЛДБУДСЕРВІС», в особі ОСОБА_14 , яка опечатана та знаходиться на зберіганні за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 19 травня 2022 року, в задоволенні клопотання старшого дізнавача сектору дізнання Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_8 про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001174 від 17.12.2021, відмовлено.

Слідчий суддя прийшов до висновку, що в поданому старшим дізнавачем клопотанні відсутні докази, які свідчать, що майно, на яке необхідно накласти арешт, є майном, яке є предметом або доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, як і докази того, що дане майно набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від нього, а також слідчий суддя вказав, що накладення арешту на майно, яке на праві власності належить ТОВ «ГОЛБУДСЕРВІС», без достатніх правових передумов для цього є порушенням майнового права товариства.
Не погоджуючись з ухвалою слідчого суддів, прокурор Уманської окружної прокуратури Черкаської області ОСОБА_15 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді, постановити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання слідчого та накласти арешт на майно, а саме: гусеничний екскаватор JCB, оранжевого кольору, кран з навісною буровою установкою жовто-блакитного кольору, якими проводилися будівельні роботи на земельній ділянці, власником якої являється ТОВ «ГОЛДБУДСЕРВІС», в особі ОСОБА_14 , яка опечатана та знаходиться на зберіганні за адресою: АДРЕСА_2 .

В апеляційній скарзі прокурор вказує, що накладення арешту під час досудового розслідування у кримінальному провадженню на майно, вилучене під час огляду місця події від 09.05.2022, а саме: гусеничний екскаватор JCB, оранжевого кольору, кран з навісною буровою установкою жовто-блакитного кольору, без відповідних реєстраційних знаків, якими проводилися будівельні роботи на земельній ділянці, необхідно здійснити у зв`язку з тим, що в подальшому вказане майно може використовуватися у кримінальному провадженні як доказ, тому з метою збереження вилучених предметів як речових доказів, вказане майно підлягає арешту.
Разом з тим, судом не враховано, що в разі повернення зазначеного майна, у власника буде реальна можливість щодо знищення речових доказів, шляхом її розпорядженням, змиття із техніки залишків зразків, ґрунту, та інших доказів, необхідних для встановлення істини у провадженні.
Заслухавши доповідача, прокурора, який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити, представника ТОВ «ГОЛДБУДСЕРВІС», який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів прийшла до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення в межах апеляційної скарги.

Згідно приписів ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Вказана норма узгоджується зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

У своїх висновках Європейський суд з прав людини неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Відповідно до положень ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Так, відповідно до п. 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України разом з іншим, при вирішенні питання про арешт майна, слідчий суддя повинен врахувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

У відповідності до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами у кримінальному провадженні є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З матеріалів справи вбачається, що 17.12.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості про те, що 17.12.2021 до Уманського РУП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від начальника благоустрою м. Умань про те, що в м. Умань по вул. Г.Косинки, 20 невідомі особи проводять будівельні роботи без відповідних на те дозволів та вчиняють протиправні дії (ЄО № 17611/17612).

У приписі Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації за вих. № 23942/02/01-03-25 від 13.10.2021, який долучено до матеріалів клопотання, міститься вимога щодо зупинення підготовчих будівельних робіт на земельній ділянці по АДРЕСА_1 як таких, що проводяться в охоронній зоні пам`ятки місцевого значення «Могила Цадика Нахмана 1811 року», взятій на облік рішенням виконавчого комітету Черкаської обласної ради народних депутатів від 07.02.1995 реєстраційний № 3940.

Згідно з інформаційними довідками № 291427133 та № 291623699 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно земельна ділянка з кадастровим №:02:005:0990, площею 0,1 га, яка розташована за адресою: Черкаська область, м. Умань, вул. Г. Косинки, 20, та земельна ділянка з кадастровим № :02:005:0991, площею 0,0244 га, яка розташована за адресою: Черкаська область, м. Умань, вул. Г. Косинки, 20В, на праві приватної власності зареєстровані за обслуговуючим кооперативом «ДІАМАНТ РАВИНА», .

Відповідно до протоколу огляду місця події від 09.05.2022 на підставі ухвали суду від 04.05.2022 повторно проведено огляд місці події за адресою: вул. Г.Косинки, 20 та 20-В у м.Умані, під час якого на вище вказаній земельній ділянці виявлено будівельну техніку, а саме: гусеничний екскаватор JCB оранжевого кольору та кран з навісною буровою установкою жовто-блакитного кольору.

Відповідно до постанови про визнання та приєднання до кримінального провадження речових доказів від 09.05.2022 гусеничний екскаватор JCB оранжевого кольору, кран з навісною буровою установкою визнані речовими доказами у кримінальному провадженні №0001174 від 17.12.2021.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, слідчий суддя у відповідності до положень ст.ст. 170, 173 КПК України в повній мірі з`ясував усі обставини, які є достатніми підставами для відмови в арешті майна, зокрема, в даному клопотанні відсутні докази, які свідчать, що майно, на яке необхідно накладено арешт, є майном яке є предметом або доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, як і доказів того, що дане майно може містити на собі сліди вчинення злочину..

Крім того, відповідно до ч.11ст.170 КПК України заборона, обмеження користування або розпорядження майном може бути застосоване лише в разі доведеності існування обставин, які підтверджують, що незастосування таких заходів призведе до приховування,пошкодження, псування, зникнення, втрати , знищення, використання, передачі такого майна, проте, вказані обставини не підтверджені достатніми доказами.

Також є необґрунтованими посилання в клопотанні, що накладення арешту на майно є необхідним з метою збереження речових доказів, оскільки, в порушення вимог КПК України, не доведена необхідність застосування саме такого забезпечувального цілі кримінального провадження заходу, як арешт майна і не доведена наявність ризиків, передбачених ст.170 КПК України.

При таких обставинах, колегія суддів вважає, що накладення арешту на майно, яке на праві власності належить ТОВ «ГОЛБУДСЕРВІС» без достатніх правових передумов для цього є порушенням майнового права товариства.

З огляду на наведене, апеляційний суд вважає, що ініціювання органом досудового розслідування питання про накладення арешту на вказане в клопотанні майно, не відповідає положенням Конституції України, кримінального процесуального закону України та практиці Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ).

Згідно з Конституцією України та Законом України «Про міжнародні договори і угоди», чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України і підлягає застосуванню поряд з національним законодавством України.

До основних стандартів у сфері правового регулювання відносин власності належить Загальна декларація прав людини (1948 р.) та Європейська конвенція про захист прав людини та основних свобод (далі Конвенція), учасником яких є Україна.

Статтею 1 Протоколу №1 (1952 р.) до Конвенції встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Як свідчить практика ЄСПЛ, найчастіше втручання в право власності фізичних та юридичних осіб відбувається з боку державних органів, зокрема, органів виконавчої влади, іноді органів законодавчої й судової влади, шляхом прийняття законодавчих актів чи при винесенні незаконного рішення суду, тоді як ст.1 Першого Протоколу до ЄСПЛ забороняє будь-яке невиправдане втручання державних органів.

Практика ЄСПЛ визначає, що стаття 1 Протоколу 1, яка спрямована на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, також зобов`язує державу вживати необхідні заходи, спрямовані на захист права власності (рішення по справі «Броньовський (Broniowski) проти Польші» від 22.06.2004р.).

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Крім того, ЄСПЛ, неодноразово підкреслював, що в разі, коли держави вважають за потрібне вдаватися до таких заходів, як обшуки з метою отримання доказів вчинення протиправних діянь, вилучення майна або арешт майна, Суд оцінюватиме, чи були підстави, наведені для виправдання таких заходів, відповідними та достатніми, і чи було дотримано принцип пропорційності, а також, зокрема, чи були у справі також інші докази на той час вчинення протиправних діянь.

ЄСПЛ вказує, що у кожній справі, в якій йде мова про порушення вищезгаданого права (володіння своїм майном), суд повинен перевірити дії чи бездіяльність держави з огляду на дотримання балансу між потребами загальної суспільної потреби та потребами збереження фундаментальних прав особи, особливо враховуючи те, що заінтересована особа не повинна нести непропорційний та непомірний тягар.

Відповідно до пунктів 69, 73 рішення ЄСПЛ від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції» (Sporrong and Lonnroth v. Sweden) будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар.

Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд дійшов висновку про те, що на день розгляду слідчим суддею клопотання та апеляційного перегляду оскарженої ухвали слідчого судді, відсутні підстави для застосування щодо зазначеного в апеляційній скарзі всього майна, обмежувальних заходів.

Істотних порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування оскарженої ухвали слідчого судді, апеляційним судом не встановлено.

За таких умов, апеляційний суд вважає, що слідчий суддя, встановлюючи наявність правових підстав для арешту майна, дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для накладення арешту на будівельну техніку, а саме: гусеничний екскаватор JCB, оранжевого кольору, кран з навісною буровою установкою жовто-блакитного кольору, якими проводилися будівельні роботи на земельній ділянці, власником якої являється ТОВ «ГОЛДБУДСЕРВІС», в особі ОСОБА_14 , яка опечатана та знаходиться на зберіганні за адресою: АДРЕСА_2 , у цьому кримінальному провадженні, оскільки прокурор не довів обґрунтованості накладення арешту на вказане майно, що вказує на необґрунтованість апеляційної скарги прокурора, а тому вона не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 173, 174, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, суд, -

у х в а л и в :
Апеляційну скаргу прокурора Уманської окружної прокуратури Черкаської області Романа Закутнього, залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 19 травня 2022 року, залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді: