Справа № 591/1462/22
Провадження № 1-кс/591/759/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 травня 2022 року м. Суми

Зарічний районний суд м. Суми у складі: слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми клопотання слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Сумській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000051 від 28.04.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 260 КК України ,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся із зазначеним клопотанням, яке мотивував тим, що проводиться досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР за №0000051 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 260 КК Україниза фактом участі громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у діяльності не передбаченого законом воєнізованого формування, так званої народної міліції «ДНР».
В ході проведення слідчих дій, 29.04.2022 гр. ОСОБА_4 надав добровільну згоду працівникам поліції на огляд власного мобільного телефону Samsung Galaxy М21. Цього ж дня проведено огляд мобільного телефону, належного гр. ОСОБА_4 , а саме: Samsung Galaxy М21, номер моделі SM-M2I5F/DSN, серійний номер НОМЕР_1 . ІМЕІ 1: НОМЕР_2 ІМЕІ 2: НОМЕР_3 з сім-картою мобільного оператора «Білайн» НОМЕР_4 та «Водафон» НОМЕР_5 , а також флеш-накопичувачем всередині microSD об`ємом 30 гб., в ході якого на вказаному мобільному терміналі виявлено документи, що свідчать про участь ОСОБА_4 у незаконному воєнізованому формуванні так званої народної міліції «ДНР» у м. Донецьк, так зокрема: виписка з наказу від 25.07.2018 року 173 л/с., службової документації, фотозображення подяк, медалей та інше. 29.04.2022 після завершення огляду вказаний мобільний телефон було вилучено та поміщено до поліетиленового пакунку №1. Дане майно може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому слідчий просив накласти на нього арешт з метою збереження.

В судове засідання слідчий та володілець майна не з`явились, повідомлялись про час і місце розгляду справи належним чином, що згідно ч.1 ст.172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

У зв`язку з цим та на підставі ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши надані матеріали справи, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Слідчим управлінням ГУНП в Сумській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, дані про яке внесені 28.04.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000051 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 260 КК України.
З матеріалів клопотання вбачається, що гр. ОСОБА_5 у період часу з 2010 по 2014 роки працював в органах міліції м.Донецьк. Після окупації Донецької області отримав паспорт громадянина так званої «ДНР» у м.Донецьк № 931605895, а з 2014 по 2018 рік проходив службу в незаконному воєнізованому формуванні так званої народної міліції «ДНР» у м.Донецьк. Після чого, у 2019 році звільнився зі служби та переїхав до Краснодарського краю Російської федерації, де отримав громадянство РФ.
За наявними даними, ОСОБА_4 у вересні 2014 року добровільно вступив до складу незаконного воєнізованого формування так званої народної міліції «ДНР», а після звільнення не повідомив про своє перебування у такому формуванні органи державної влади.
Факт незаконної участі у воєнізованому формуванні зокрема підтверджується і змістом вилученого у гр. ОСОБА_4 мобільного телефону Samsung Galaxy М21.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, в тому числі: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст. 170 КПК України.

П.1 ч.2 та ч. 3 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів і в цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України передбачено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Додані до клопотання документи дають підстави стверджувати про те, що потреби досудового розслідування виправдовують на даній стадії досудового розслідування такий ступінь втручання у права володільця майна, оскільки містять відомості про те, що речі, які було вилучено під час огляду та зазначені у клопотання слідчого, відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, можуть бути доказами під час досудового розслідування та судового розгляду.
За таких обставин, з огляду на положення п.1 ч.2 та ч.3 ст.170 КПК України, на вказані речі потрібно накласти арешт з метою їх збереження.
На підставі викладеного, керуючись ст. 107, 170-173, 175 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на майно - мобільний телефон Samsung Galaxy М21, номер моделі SM-M215F/DSN. серійний номер НОМЕР_1 , ІМЕІ 1: НОМЕР_2 ІМЕІ 2: НОМЕР_3 з сім- картою мобільного оператора «Білайн» НОМЕР_4 , «Водафон» НОМЕР_5 та флеш-накопичувачем всередині microSD об`ємом 30 гб, належний гр. ОСОБА_4 , встановивши заборону на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.
Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Сумській області ОСОБА_3 .

Роз`яснити, що сторони можуть звернутись до Зарічного районного суду м. Суми з клопотанням про скасування арешту майна у випадках та порядку, передбачених законом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1