16 вересня 2022 року
Справа № 932/5330/22
Провадження №1-кс/932/2652/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого слідчого відділу Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, з середньою освітою, офіційно не працюючого, неодруженого, на утриманні неповнолітніх дітей не має, місця реєстрації немає, фактично мешкає АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого:

31.07.2014р. Самарським районним судом м. Дніпропетровська за ч.1 ст. 185 КК України, до громадських робіт 200 годин;
06.12.2019 р. Верхньодніпровським районним судом Дніпропетровської області за ч.1 ст. 309 КК України , до штрафу в розмірі 580 грн.;
09.02.2022 року Самарським районним судом м. Дніпропетровська за ч.1 ст. 185 , ч.2 ст. 185, ст.. 70 КК України до обмеження волі на строк 2 роки,з іспитовим терміном один рік
який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч..4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:
В провадження Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що в провадженні СВ Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до ЄРДР №0001633 від 13.09.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , будучи особою яка раніше вчинила корисливий злочин, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та знову вчинив корисливий злочин при наступних обставинах.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , достовірно знаючи, що на всій території з 24.02.2022 указом Президента України №64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 го. 30 хв. 24.02.2022 строком на 30 діб, котрий в подальшому продовжувався, останній раз, законом про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 17 травня 2022 року № 341/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" з 05 год. 30 хв. 24.05.2022 строком на 90 діб.

В період дії воєнного стану, 13.09.2022 року, приблизно о 11 годині 30 хвилин, ОСОБА_6 перебуваючи в магазині «Eva», що розташований за адресою: м. Дніпро, вул. Пастера 6-а, побачив на торгівельному стелажу продукцію, а саме: Аміга шкарпетки жіночі високі спорт р.23-25 Чорнобаївка у кількості 5 шт. та Олд спайс антиперспірнат стік Космонавт 50 мл у кількості 1 шт., котрі визначив об`єктом свого злочинного посягання, та у нього виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, вчинене в умовах воєнного стану.

Далі, ОСОБА_6 перебуваючи у вказаний час та у вказаному місці, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, діючи умисно, з корисливих мотивів та особистої зацікавленості, вчиняючи злочин в умовах воєнного стану, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає та вони є таємними для оточуючих, взяв з торгівельного стелажу магазину «Eva», що розташований за адресою: м. Дніпро, вул. Пастера, буд. 6-а, а саме Аміга шкарпетки жіночі високі спорт р.23-25 Чорнобаївка у кількості 5 штук та Олд спайс антиперспірант стік Космонавт 50 мл у кількості 1 шт. та помістив до поліетиленового пакету який мав з собою та направився на вихід з магазину «Eva».

Однак, ОСОБА_6 виконавши усі дії, які вважав за необхідне для доведення кримінального правопорушення до кінця, не зміг розпорядитись викраденим майном, оскільки був затриманий працівниками служби безпеки магазину «Eva» на місці вчинення кримінального правопорушення одразу після проходження касових зон.

Таким чином, ОСОБА_6 діючи умисно, з корисливих мотивів, вчинив закінчений замах на таємне викрадення чужого майна, крадіжку, в умовах воєнного стану, чим спричинила ТОВ «Eva» матеріальну шкоду на суму 375 гривень 43 копійки.

Правова кваліфікація кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 злочин передбачений ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка) вчинене повторно, поєднане з проникненням у інше приміщення, у період воєнного стану.

13.09.2022 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

13.09.2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_6 із вчиненням кримінального правопорушення, яке йому інкримінуються, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених статтею 2 КПК України.

У ході досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню виникла необхідність у застосуванні запобіжного заходу відносно підозрюваного у вигляді тримання під вартою, оскільки є достатньо підстав вважати, що існують ризики, вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 може здійснити дії, передбачені п.п. 1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, в зв?язку з чим просить обрати щодо ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з альтернативою внесення застави в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В судовому засіданні прокурор підтримав заявлене клопотання в повному обсязі, навів доводи на підтримання його обґрунтованості та доцільності.

Захисник ОСОБА_5 заперечувала щодо задоволення, клопотання, просила обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою фактичного проживання, а в разі обрання тримання під вартою, просила визначити заставу у мінімальному розмірі.

Підозрюваний ОСОБА_6 підтримав свого захисника просив застосувати запобіжний захід більш м?який аніж тримання під вартою.

Слідчий суддя, вислухавши учасників справи, дослідивши матеріали кримінального провадження, вважає за необхідне зазначити наступне.

У відповідності до вимог ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України, підставами для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до п. «с» ст. 5 Конвенції законними є арешт або затримання, здійснені з метою допровадження особи до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

Вина підозрюваного ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст. 185 КК України підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_8 ; протокол допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками; протокол огляду місця події за адресою: м. Дніпро, вул. Пастера 6А; протокол огляду відеозапису.

Згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «К.Г. проти Німеччини» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

Оцінюючі здобуті органом досудового розслідування докази з точки зору їх достатності для висновку про причетність особи до інкримінованого злочину, слідчий суддя приходить до переконання, що ОСОБА_6 міг вчинити це кримінальне правопорушення, а відтак підозра є обґрунтованою.

Метою обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та затримання особи є подальше розслідування кримінальної справи шляхом підтвердження або зняття підозр, які є підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та затримання. Таким чином, факти, які викликають підозру, не повинні бути такого ж рівня, як ті, які необхідні для обґрунтування обвинувального вироку або навіть притягнення до відповідальності, що настає на наступному етапі процесу кримінального розслідування.

Щодо наявності ризиків, передбачених п.п. 1,5 ч.1 ст. 177 КПК України, то слідчий суддя набуває висновку про їх доведеність стороною обвинувачення.

Прецедентною практикою Європейського суду з прав людини (надалі - ЄСПЛ) у справі «Ілійков проти Болгарії» від 26.01.2001 зазначено, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування», а тому ймовірна тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_6 у разі визнання останнього винуватим у кримінальному правопорушенні, є суттєвим елементом, який підтверджує існування ризику переховування останнього від суду. Ця обставина, у свою чергу, може зашкодити вирішенню завдань кримінального судочинства.

В судовому засіданні прокурором доведено наявність ризиків, встановлених в ході досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню.

ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі строком до восьми років, є достатні підстави вважати, що враховуючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, підозрюваний ОСОБА_6 усвідомлює невідворотність покарання за вчинене кримінальне правопорушення, та з метою уникнення відповідальності, буде переховуватись від досудового розслідування та суду.

Щодо ризику, вчинити інше кримінальне правопорушення, слід зазначити , що ОСОБА_6 притягувався до кримінальної відповідальності неодноразово, остання судимість за корисний злочин, вирок від 09.02.2022 року Самарського районного суду м. Дніпропетровська за ч.1 ст. 185, ч.2 ст.185, ст. 70 КК України, призначене покарання у вигляді 2 років обмеження волі з іспитовим терміном на один рік, тобто ОСОБА_6 скоїв кримінальне правопорушення в період іспитового терміну.

Відповідно до ст. 3 Загальної декларації прав людини, ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, п. 3 постанови Пленуму ВСУ від 25 квітня 2003 року № 4 «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строку тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства», запобіжний захід у вигляді взяття під варту обирається лише тоді, коли на підставі наявних у справі фактичних даних із певною вірогідністю можна стверджувати, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного, обвинуваченого.

Виходячи з п.1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод позбавлення свободи - захід настільки суровий, що виправдати його можна лише у разі, коли інші, менш суворі заходи були розглянуті й визнані недостатніми для того, щоб забезпечити особисті або державні інтереси, які вимагають такого тримання під вартою.

Враховуючи викладене клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

При цьому слідчий суддя зазначає, що відповідно доданих протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_6 фактично затриманий 13.09.2022 року о 12 годині 55 хвилин, а отже строк дії запобіжного заходу відраховується саме з 13.09.2022.

Між тим, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Розглядаючи питання щодо обрання ОСОБА_6 альтернативного запобіжного заходу слідчий суддя виходить із того, що частина 3 ст.176 КПК України зобов`язує суддю насамперед розглянути можливість застосування менш суворих заходів, аніж позбавлення волі.

Відтак, ретельно оцінивши в сукупності всі надані матеріали кримінального провадження та обставини, приходжу до висновку про визначення підозрюваному розміру застави.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням обставин справи, особистості підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави у розмірі, що дорівнює 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки саме цей розмір здатний забезпечити виконання ОСОБА_6 покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, вважаю за необхідне відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на нього такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора чи суд із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він постійно проживає, без письмового дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця перебування; не спілкуватися зі свідками та потерпілою за даним кримінальним провадженням; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Відповідно до ч.4 ст.202 КПК підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває ОСОБА_6 відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Враховуючи викладене клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню з одночасним визначенням розміру застави.

Керуючись ст. ст. 182, 183, 193, 194, 197, 372, 376, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого слідчого відділу Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Визначити підозрюваному заставу 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 124 050( сто двадцять чотири тисячі п?ятдесят ) гривень, 00 коп.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

При внесенні визначеної судом суми застави, підозрюваний підлягає звільненню з-під варти.

У разі внесення застави, на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 покласти такі обов`язки:

1) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

3) прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює кримінальне провадження, прокурора та суду.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити - два місяця з дня внесення застави.
З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі якщо він не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора чи суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього даною ухвалою обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Строк дії ухвали до 11 листопада 2022 року, включно.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1