Справа № 201/3499/22
Провадження № 1-кс/201/1091/2022
УХВАЛА
14 червня 2022 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі слідчого судді ОСОБА_1 за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши в залі Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська клопотання старшого слідчого СВ ВП №5 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Правобережної окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0000861від 04.12.2020, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч.1 ст.366 КК України, про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:
13 червня 2022 року до суду надійшло вказане клопотання
В обґрунтування поданого клопотання слідчий вказує, в провадженні СВ ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000861від 04.12.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України. Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні здійснюється прокурорами Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра Дніпропетровської області.

На даний час органом досудового розслідування встановлено, що 20.08.2020 між Університетом митної справи та фінансів () в особі ректора ОСОБА_5 та ТОВ «БП «Грандпрестиж» () в особі директора ОСОБА_6 укладено договір №359, щодо виконання робіт «Капітальний ремонт будівлі навчального корпусу №2 Університету митної справи та фінансів за адресою: м. Дніпро, вул. В. Вернадського 2/4. Коригування ІІ. ІІ черга», на загальну суму 7 304 391 грн.

Згідно зібраних під час досудового розслідування доказів службові особи ТОВ «БП «Грандпрестиж» вступили у злочинну змову зі службовими особами Університету митної справи та фінансів, з метою заволодіння чужим майном шляхом зловживання своїм службовим становищем, а саме заволодіння бюджетних коштів, виділених для проведення робіт за вищевказаним договором.

З метою реалізації злочинного плану невстановленими службовими особами ТОВ «БП «Грандпрестиж» вирішено під час складання та підписання первинних облікових документів (актів приймання виконаних підрядних робіт за формою № КБ-2в та довідок про вартість виконаних робіт за формою № КБ-3) до договору № 359 від 20.08.2020, зазначити у них завідомо неправдиві відомості в частині вартості виконаних будівельних робіт.

Окрім цього, в порушення ст. 1 Закону України «Про архітектурну діяльність», ст. 11 Закону України «Про авторський та технічний нагляди», п. 2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007 р. № 903 до нагляду за проведення робіт за договором № 359 від 20.08.2020 ректором Університету митної справи та фінансів ОСОБА_5 не було залучено технічний нагляд з метою отримання можливості без перешкод прийняти роботи за актами приймання виконаних підрядних робіт за формою № КБ-2в та довідками про вартість виконаних робіт за формою № КБ-3, із зазначеними у них завідомо неправдивими відомостями в частині вартості виконаних будівельних робіт, та відповідно отримати можливість здійснити перерахування за ними бюджетних грошових коштів (здійснити їх розтрату).

Відповідно до висновку експерта за результатами проведеної судової будівельно-технічної експертизи №10-21 від 03.08.2021 фактичні об`єми й вартість виконаних робіт ТОВ «БП «Грандпрестиж» під час капітального ремонту будівлі навчального корпусу № 2 Університету митної справи та фінансів за адресою: м. Дніпро, вул. В. Вернадського 2/4, об`ємам та вартості визначених актами виконаних робіт (форма КБ-2в та КБ-3) відповідно до договору підряду № 359 від 20.08.2020, складеним між Університетом митної справи та фінансів з однієї сторони та ТОВ «БП «Грандпрестиж» не відповідають.

Невідповідності полягають у необґрунтованому завищенні вартості виконаних будівельних робіт на суму 923 011, 02 грн. (дев`ятсот двадцять три тисячі одинадцять грн. 02 коп.) з урахуванням ПДВ. В тому числі в наслідок необґрунтованого застосування коефіцієнта умов виконання робіт К=1,2 перевищення складає 399 384, 98 грн. з врахуванням ПДВ, та необґрунтованого завищення розцінки, шифр робіт РН11-39-2 (облицювання укосів листами сухої штукатурки гіпсовими чи гіпсоволокнистими), перевищення складає 523 626, 04 грн. з урахуванням ПДВ.

Згідно проведеної судової економічної експертизи документально підтверджено завдання матеріальних збитків у вигляді перерахованих на розрахунковий рахунок ТОВ «БП «Грандпрестиж» бюджетних грошових коштів, за актами КБ-2в, КБ-3 із неправдивими відомостями у вигляді необґрунтованого завищення вартості виконаних будівельних робіт на суму 923 011, 02 гривень.

Таким чином, за переконанням слідчого, у період з 20.08.2020 до 20.10.2020 службові особи, ТОВ «БП «Грандпрестиж» та Університету митної справи та фінансів, шляхом зловживання своїм службовим становищем, діючи за попередньою змовою групою осіб, в результаті умисного завищення вартості виконаних будівельних робіт під час виконання робіт по об`єкту «Капітальний ремонт будівлі навчального корпусу №2 Університету митної справи та фінансів за адресою: м. Дніпро вул. В. Вернадського 2/4», вчинили розтрату чужим майном, а саме коштами державного бюджету в особі розпорядника коштів Університету митної справи та фінансів Міністерства освіти та науки України, чим спричинили майнової шкоди державі в особі Міністерства освіти та науки України на загальну суму 923 011, 02 гривень (дев`ятсот двадцять три тисячі одинадцять гривень дві копійки), що у 600 і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення та відповідно до п. 4 Примітки до ст. 185 КК України є особливо великим розміром майнової шкоди.

10.06.2022 директора та власника ТОВ «БП «Грандпрестиж», ОСОБА_6 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, а саме заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене за попередньою змовою групою осіб та в особливо великих розмірах, та ч. 1 ст. 366 КК України - складання та видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого.

На даний час досудовим розслідуванням встановлено, що підозрюваний ОСОБА_6 володіє наступним нерухомим майном:

- об`єкт житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 85,5 м2, реєстраційний номер нерухомого майна 101;

- об`єкт житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 185,7 м2, реєстраційний номер нерухомого майна 101;

- об`єкт житлової нерухомості (садовий будинок) за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер нерухомого майна 101;

- об`єкт житлової нерухомості (домоволодіння) за адресою: АДРЕСА_3 , загальною площею - 132,3 м2, реєстраційний номер нерухомого майна 116.

Посилаючись на ст. 36, 170-171 КПК України слідчий просить накласти арешт на об`єкти нерухомості власником якого є підозрюваний ОСОБА_6 , з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), забезпечення можливого призначення судом покарання у виді конфіскації майна (передбаченого санкцією ч. 5 ст. 191 КК України).

Власник майна не повідомлявся про розгляд клопотання слідчого, згідно ст.172 ч.2 КПК України.

Прокурор в судове засідання по розгляду клопотання не з`явився, про час та місце його розгляду повідомлений належним чином, подав до суду заяву про розгляд клопотання про арешт майна у його відсутність, на його задоволенні наполягав, неприбуття прокурора та слідчого в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши матеріали клопотання та долучені до клопотання матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно п. 2-4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Так, згідно ч. 4 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.

Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за ціною, вищою чи нижчою за ринкову вартість, і знала або повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій з ознак, передбачених пунктами 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального Кодексу України.

Відповідно до ч.1 ст. 96-2 КК України, спеціальна конфіскація застосовується у разі, якщо гроші, цінності та інше майно:1) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) були предметом кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), а у разі, коли його не встановлено, - переходять у власність держави; 4) були підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), який не знав і не міг знати про їх незаконне використання.

Згідно ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Окрім того, згідно ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.вої конфіскації майна.

За положеннями ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Розглядом клопотання встановлено, що у провадженні, в провадженні СВ ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000861від 04.12.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

У вчиненні вказаних кримінальних правопорушень підозрюється директор та власник ТОВ «БП «Грандпрестиж» ОСОБА_6 , якому повідомлено про підозру 10.06.2022, при обставинах встановлених органом досудового розслідування.

Також доведено, що підозрюваний ОСОБА_6 є власником: об`єкту житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 85,5 м2, реєстраційний номер нерухомого майна 101;

- об`єкту житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 185,7 м2, реєстраційний номер нерухомого майна 101;

- об`єкту житлової нерухомості (садовий будинок) за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер нерухомого майна 101;

- об`єкту житлової нерухомості (домоволодіння) за адресою: АДРЕСА_3 , загальною площею - 132,3 м2, реєстраційний номер нерухомого майна 116.

Отже, в клопотанні доведено достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, та ч. 1 ст. 366 КК України, вищевказане майно, на яке ініціатор клопотання просить накласти арешт, належить підозрюваному, у разі доведеності вини під час судового розгляду підлягає можливої конфіскації (ч.5 ст.191 КК), також накладання арешту необхідне з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), оскільки незастосування арешту може призвести до його відчуження.

Матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження та збереження речових доказів, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Таким чином, враховуючи також наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про накладення арешту на об`єкти нерухомого майна, власником яких підозрюваний у кримінальному провадженні і існує сукупність підстав вважати, що підозра є обґрунтованою.

Керуючись ст. ст.117, 170-173 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ ВП №5 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Правобережної окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0000861від 04.12.2020, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч.1 ст.366 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на нерухоме майно, що належить на праві власності підозрюваному ОСОБА_6 , РНОКПП НОМЕР_1 , а саме:

1. об`єкт житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 85,5 м2, реєстраційний номер нерухомого майна 101;

2. об`єкт житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 185,7 м2, реєстраційний номер нерухомого майна 101;

3. об`єкт житлової нерухомості (садовий будинок) за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер нерухомого майна 101;

4. об`єкт житлової нерухомості (домоволодіння) за адресою: АДРЕСА_3 , загальною площею - 132,3 м2, реєстраційний номер нерухомого майна 116,

Зобов`язати Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпропетровської міської ради внести до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомості про заборону вчинення реєстраційних дій, щодо вищевказаного нерухомого майна;

Роз`яснити, що відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1