Справа № 497/766/22
Провадження № 1-кс/497/300/22
УХВАЛА

03.05.2022 року Болградський районний суд Одеської області в складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши в судовому засіданні, в м. Болград, клопотання прокурора Болградської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна,-

ВСТАНОВИВ:

02.05.2022 року прокурор Болградської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні №0000054 від 29.04.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

З клопотання вбачається, що сектором дізнання Болградського РВП ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному проваджені № 0000054, відомості щодо якого 29.04.2022 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за попередньою правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 249 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 28.04.2022 року о 01:00 годині ОСОБА_4 , перебуваючи на озері Ялпуг в районі с. Оксамитне Болградського району Одеської області, здійснював вилучення водних живих ресурсів забороненим знаряддям лову для рибалок любителів лісковими сітками, та діючи в порушення Закону України «Про тваринний світ» № 2894-III від 13.12.2001, Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України «Про затвердження Правил любительського і спортивного рибальства та Інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства» № 19 від 15.02.1999 року, ОСОБА_4 виловив з вод озера Ялпуг:

- рибу породи «карась» у кількості 61 штука;

- рибу породи «сазан» у кількості 1 штука;

- раки у кількості 4 штуки.

За місцем вчинення кримінального проступку, 29.04.2022 року органом дізнання проведено первинний огляд місця події, за результатами якого вилучено:

- гумовий човен зеленого кольору марки «Grif» без бортового номеру з двома веслами в комплекті;

- чотири ліскові сітки довжиною 75 м кожна, одна з яких має вічка 70х70мм, інші три мають розмір вічка 55х55мм;

- рибу породи «карась» у кількості 61 штука;

- рибу породи «сазан» у кількості 1 штука;

- раки у кількості 4 штуки, один з яких випущено у стан природного середовища у зв`язку з наявністю приплоду.

Згідно показань ОСОБА_4 , гумовий човен марки «Grif» належить його знайомому ОСОБА_5 , жителю АДРЕСА_1 , який він позичив у останнього на початку квітня 2022 року для рибальства, та на якому ОСОБА_4 за допомогою ліскових сіток виловив в озері Ялпуг вищезазначену рибу та раки.
Враховуючи, що вилучені ліскові сітки відносяться до сіткоснастевих матеріалів, використання яких, згідно Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України «Про затвердження Правил любительського і спортивного рибальства та Інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства» № 19 від 15.02.1999 року, визнається забороненим знаряддям, а також являються знаряддям вчинення кримінального проступку, та гумовий човен марки «Grif» без бортового номеру з двома веслами в комплекті, який використовувався як засіб для виходу на воду, викидання та збирання знарядь лову, являються знаряддям вчинення кримінального проступку, органом дізнання, у порядку ст. 98 КПК України вказане майно визнано речовими доказами по кримінальному провадженню № 0000054.

Водні живі ресурси, незаконно виловлені в озері Ялпуг, являються предметом злочину, та у порядку ст. 98 КПК України також визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженню.

Вилучені незаконно виловлені водні живі ресурси піддаються швидкому псуванню, у зв`язку з чим, на підставі ст. 100 КПК України, останні передані взводу матеріального забезпечення військової частини НОМЕР_1 під розписку від 29.04.2022 року.

З метою всебічного, повного та неупередженого досудового розслідування прокурор вважає необхідним здійснити арешт майна, тимчасово вилученого під час огляду місця події від 29.04.2022 року, тому звертається з цім клопотанням.

Прокурор Болградської окружної прокуратури ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд клопотання у її відсутності, клопотання підтримує та просить його задовольнити в повному обсязі.

ОСОБА_4 , особа у якої було вилучено майно, в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином. Надав до суду заяву, в якій просив розглянути клопотання без його участі, не заперечує проти накладення арешту (а.с.29).

ОСОБА_5 , власник вилученого гумового човна, також надав заяву, в якій заперечував проти накладення арешту на його човен, так як він ніякого відношення до вчиненого кримінального правопорушення не має, просить суд розглянути справу у його відсутність

Слідчий суддя перевіривши наданні матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, дійшов висновку щодо часткового задоволення клопотання, виходячи з наступного.

У відповідності до вимог ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст.ст. 170-173 КПК України, для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати правову підставу для арешту майна, яка має бути викладена у клопотанні слідчого та відповідати вимогам закону.

Вказана норма узгоджується з ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

Згідно з Конституцією України та Законом України «Про міжнародні договори і угоди», чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України і підлягає застосуванню поряд з національним законодавством України.

До основних стандартів у сфері правового регулювання відносин власності належить Загальна декларація прав людини (1948 р.) та Європейська конвенція про захист прав людини та основних свобод (1950 р.), учасником яких є Україна.

Статтею 1 Протоколу №1 (1952 р.) до Конвенції встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Як свідчить практика Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), найчастіше втручання в право власності фізичних та юридичних осіб відбувається з боку державних органів, зокрема, органів виконавчої влади, іноді органів законодавчої й судової влади, шляхом прийняття законодавчих актів чи при винесенні незаконного рішення суду, тоді як ст. 1 Першого Протоколу до Європейської конвенції з прав людини забороняє будь-яке невиправдане втручання державних органів.

Практика ЄСПЛ визначає, що стаття 1 Протоколу 1, яка спрямована на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, також зобов`язує державу вживати необхідні заходи, спрямовані на захист права власності (рішення по справі «Броньовський (Broniowski) проти Польші» від 22.06.2004р.).

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

В судовому засіданні встановлено, що 29.04.2022 року до Болградського РВП ГУНП в Одеській області надійшло повідомлення про те, що 29.04.2022 року приблизно о 08:00 годині на озері Ялпуг в районі південної околиці с.Оксамитне Болградського району Одеської області виявлено ОСОБА_4 , який здійснював незаконний вилов риби забороненими знаряддями лову (ЄО № 1332 від 29.04.2022 року).

Вказані відомості 29.04.2022 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000054 за правовою кваліфікацією ч.1 ст.249 КК України.

З протоколу огляду місця події від 29.04.2022 року вбачається, що в період з 08:30 години по 09:45 годину 29.04.2022 року, працівниками поліції на території берега озера Ялпуг в районі с.Оксамитне Болградського району Одеської області по вул.Нова,24, проведено огляд місцевості та виявлено майно на яке прокурор просить накласти арешт. З метою встановлення обставин та суми завданих збитків вказане майно вилучено.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження є всі підстави обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, про що свідчать виловлена риба та заборонені знаряддя лову. Також слідчим доведено, що майно, на яке він просить накласти арешт, буде використано, як доказ у кримінальному провадженні.

Оцінивши обставини визначені ст.ст. 132,170 КПК України, суд дійшов висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим, але підлягає частковому задоволенню, тобто питання щодо поміщення для зберігання човна до камери схову, слідчий обґрунтовував тим, що це майно може підлягати спеціальній конфіскації. В той час з письмових показів ОСОБА_4 , у якого було вилучено майно, та ОСОБА_5 , вбачається, що останній є власником гумового човна та він не був обізнаний про умисел ОСОБА_4 , тому суд вважає за можливим після накладення арешту на човен передати його для подальшого зберігання особі, якій, з показів свідків, він належить. В інший частині клопотання підлягає задоволенню, так як вищезазначене майно, є речовим доказом у кримінальному правопорушенні, тому слідчий суддя вважає необхідним застосувати захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту вилученого майна.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 132,170-173,395 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Болградської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна - задовольнити частково.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно по кримінальному провадженню, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000054 від 29.04.2022 року, а саме на:

- гумовий човен зеленого кольору, марки «Grif», без бортового номеру з двома веслами в комплекті;

- чотири ліскові сітки довжиною 75 м кожна, одна з яких має розмір вічка 70х70мм, інші три мають розмір вічка 55 х 55мм;

- рибу породи «карась» у кількості 61 ( шістдесят одна) штука;

- рибу породи «сазан» у кількості 1 (одна) штука;

- раки у кількості 3 (три) штуки, шляхом тимчасового позбавлення ОСОБА_4 права на відчуження, розпорядження та користування цим майном.

Чотири ліскові сітки довжиною 75 м кожна, одна з яких має розмір вічка 70х70мм, інші три мають розмір вічка 55х55мм передати на зберігання до камери зберігання речових доказів Болградського РВП ГУНП в Одеській області, розташоване за адресою: Одеська область, Болградський район, м.Болград, пр-т Соборний, 97.

Рибу породи «карась» у кількості 61 штука, рибу породи «сазан» у кількості 1 штука та раки у кількості 3 штуки залишити на зберігання командиру взводу матеріального забезпечення військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_6 .

Гумовий човен зеленого кольору, марки «Grif», без бортового номеру з двома веслами в комплект передати на відповідальне зберігання ОСОБА_5 , зобов`язавши його зберігати вказаний човен та два весла до вирішення питання щодо зняття арешту.

Відповідальним за належне зберігання гумового човна та двох весел визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; ліскових сіток - прокурора Болградської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1