печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 березня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого Печерського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий Печерського управління поліції Головного управління

Національної поліції в місті Києві ОСОБА_5 звернувся до суду з клопотанням, погодженим прокурором Київської місцевої прокуратури № 6 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи клопотання прокурор посилається на те, що Слідчим відділом Печерського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеного 28.02.2019 до ЄРДР за № 000915, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого, ч. 1 ст. 289 КК України.

28 березня 2019 року ОСОБА_4 , було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого, ч. 1 ст. 289 КК України.

Прокурор зазначив, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України підтверджується наступними доказами, які зібрані у провадженні, а саме: Протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 . Протоколом допиту свідка ОСОБА_7 . Протоколом допиту свідка ОСОБА_8 . Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 . Протоколом пред`явлення особи для впізнання гр. ОСОБА_7 . Протоколом пред`явлення особи для впізнання гр. ОСОБА_9 . Протоколом пред`явлення особи для впізнання гр. ОСОБА_10 . Протокол допиту підозрюваного ОСОБА_4 .

Прокурор також зазначив, що є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення (злочин), яке згідно із ст. 12 КК України відноситься до категорії злочинів середньої тяжкості та за який законом передбачено покарання у вигляді штрафу від однієї тисячі до однієї тисячі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або обмеженням волі на строк від трьох до п`яти років, або позбавленням волі на той самий строк.

У судовому засіданні з розгляду клопотання прокурор підтримав клопотання, посилаючись на викладені у ньому обставини.

У судовому засіданні з розгляду клопотання підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання заперечували, посилаючись на його безпідставність та необґрунтованість.

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

28 березня 2019 року ОСОБА_4 , було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого, ч. 1 ст. 289 КК України.

Копії клопотання та доданих до нього матеріалів у відповідності до ч. 2 ст. 184 КПК України надані підозрюваному.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Прокурором у клопотанні та доданих документів доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення передбаченого, ч. 1 ст. 289 КК України.

Разом з тим, клопотання не містить переконливого обґрунтування припущень прокурора про наявність у підозрюваного наміру перешкодити ходу досудового розслідування у такий спосіб, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання ризикам, передбаченими ст. 177 КПК України.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність передбачених ст.ст. 181, 194 КПК України обставин, які б вказували на наявність підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Проте, оскільки в ході розгляду клопотання доведено обґрунтованість підозри та наявність існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає наявними підстави для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді заставиу 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 38420 (тридцять вісім тисяч чотириста) грн. 00 коп., що забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Крім цього, застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у вигляді застави, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного додаткові обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України, та зобов`язати підозрюваного: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду, у кримінальному проваджені; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та роботи; не відлучатися з місця, в якому проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 197, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання слідчого Печерського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.

Застосувати запобіжний захід до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді застави у 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 38420 (тридцять вісім тисяч чотириста) грн. 00 коп.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок:

Отримувач: ТУДСАУ в місті Києві; ; МФО: 820172; Банк: Державна казначейська служба України м. Київ; р/р № 2089.

Призначення платежу: застава за… (П.І.Б., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали…(назва суду)…від…(дата ухвали)…по справі №…, кримінальне провадження №…, внесені (П.І.Б. особи, що вносить заставу), згідно квитанції від…(дата та № квитанції).

Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу.

Підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:

прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду, у кримінальному проваджені;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та роботи;

не відлучатися з місця, в якому проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України

Визначити строк дії покладених обов`язків до 23 травня 2019 року включно.

У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 КПК України. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного та його явки за викликом.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала в частині обрання міри запобіжного заходу у виді застави може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1