1Справа № 335/7737/20 1-кп/335/201/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2022 року м. Запоріжжя
Колегія суддів Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
судді ОСОБА_2 ,
присяжних: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_6 ,
прокурора ОСОБА_7 ,
представника потеопілих адвоката ОСОБА_8 ,
обвинуваченого ОСОБА_9 ,
захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_10 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_9 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 3 ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИЛА:
В провадженні суду на стадії судового розгляду перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 3 ст. 15 п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України відносно, якого обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії, якого продовжено по 29.09.2022 року.
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Отже, під час виконання вимог, передбачених ч. 3 ст. 331 КПК України, колегією суддів поставлено питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку.
Прокурор в судовому засіданні просив продовжити дію обраного запобіжного заходу ОСОБА_9 на строк, що не може перевищувати двох місяців з огляду на продовження існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які не зменшились, а застосування альтернативного запобіжного заходу не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку останнього.
Представник потерпілих адвокат ОСОБА_8 підтримав клопотання прокурора.
Захисник - адвокат ОСОБА_10 в судовому засіданні просив змінити обвинуваченому ОСОБА_9 запобіжний захід з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки зазначені прокурором ризики є не доведеними.
Обвинувачений ОСОБА_9 в судовому засіданні підтримав доводи викладені його захисником та просив змінити йому запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.
Заслухавши думку сторін провадження, дослідивши надані матеріали, колегія суддів приходить до наступного висновку.
Згідно ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання чи продовження запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити всі обставини, які можуть свідчити на користь збільшення або зменшення ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.
В судовому засіданні встановлено, що строк продовженого строку тримання під вартою ОСОБА_9 закінчується 29.09.2022 року, але розглянути кримінальне провадження відносно останнього та прийняти остаточне рішення до вказаної дати не представляється можливим, оскільки проводиться судовий розгляд, а саме досліджуються докази сторони обвинувачення, тому виникло питання про доцільність продовження строків тримання під вартою обвинуваченого.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ст. 177 КПК України).
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ст. 177 КПК України).
Відповідно до норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 - п. 3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.
Також, з положень норм ст. 199 КПК України випливає, що при розгляді доцільності продовження строку тримання під вартою у т.ч. ураховуються обставини, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшилися або зявилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню розгляду справи до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Розглядаючи клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, колегія суддів з`ясовує всі обставини, з якими пов`язана можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та умови, за яких таке обрання можливе та виправдане.
Так, ОСОБА_9 обвинувачується у вчиненні умисних особливих тяжких злочинів, в тому числі внаслідок якого заподіяно смерть людини та за які законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до п`ятнадцяти років або довічного позбавлення волі, а отже, являє собою значну суспільну небезпеку.
Обізнаність обвинуваченого ОСОБА_9 про суворість передбаченого законом покарання, у випадку визнання його винуватим, додатково підтверджує наявність високого ризику ухилення від суду та не виконання його процесуальних рішень (ризик переховування).
Колегія суддів також враховує, що в провадженні Дніпровського відділу поліції перебувають матеріали кримінального провадження відносно ОСОБА_9 , в рамках якого йому 28.08.2017 року повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 345 України та по якому його оголошено у розшук
Таким чином, ризики, передбачені ст. 177 КПК України продовжують існувати, зокрема, щодо можливості переховування обвинуваченого від суду, незаконно впливати на свідків, які ще не допитані в цьому ж кримінальному провадженні, оскільки йому відомі їх місця проживання, іншим чином перешкоди кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Також колегія суддів відповідно до вимог ст. 178 КПК України приймає до уваги інші дані про особу обвинуваченого, зокрема має типові соціальні зв`язки для особи її віку та статусу, вік та стан здоров`я, щодо якого на даний час в розпорядженні суду відсутні об`єктивні медичні застереження щодо неможливості перебування обвинуваченого під вартою, сімейний стан, не одружений, на утриманні дітей не має.
Оцінюючи наявність підстав для тримання обвинуваченого ОСОБА_9 під вартою з урахуванням конкретних обставин кримінального провадження, враховуючи стадію судового розгляду, колегія суддів вважає, що даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено та стороною захисту не надано.
При цьому, колегія суддів бере до уваги те, що тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, що існують підстави для продовження обвинуваченому ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до вимог п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України суд, застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, приймає рішення не визначати розмір застави.
Керуючись ст. 331 КПК України, колегія суддів,

УХВАЛИЛА:
Запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишити незмінним - у вигляді тримання під вартою та продовжити його дію на строк 60 діб тобто до 25 листопада 2022 року включно.
В задоволенін клопотання захисника про зміну обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою на більш м`який відмовити.
На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Запорізького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити до слідчого ізолятора.
Вступна та резолютивна частини ухвали постановлені в нарадчій кімнаті та оголошені у судовому засіданні 27 вересня2022 року.
Повний текст ухвали виготовлений 27 вересня 2022 року.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Присяжні ОСОБА_3

ОСОБА_4

ОСОБА_5