Справа № 404/5543/22
Номер провадження 1-кс/404/2597/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2022 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваного-адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Кропивницькому клопотання слідчого СВ Кропивницького РУП в Кіровоградській області ОСОБА_7 , погодженого з прокурором Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню №0002981 стосовно:

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Наталіївка, Солонянського району, Дніпропетровської області, громадянина України, українця, з середньо-спеціальною освітою, офіційно не працевлаштованого, ВІЛ інфікованого, не одруженого, без утриманців, зареєстрованого по АДРЕСА_1 та фактично проживаючого по АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимого, останній раз вироком - Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 07.12.2021 року за ч.3 ст.185 КК України до покарання у виді 4 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнено від відбування покарання з випробуванням на 2 роки.

підозрюваного в цьому кримінальному провадженні за ч.5 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кропивницького РУП в Кіровоградській області, за погодженням з прокурором Кропивницької окружної прокуратури, звернувся до слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_6 , якому 04.10.2022 року вручено повідомлення про підозру в тому, що він в період дії воєнного стану, за попередньою домовленістю групою осіб із ОСОБА_8 , та ОСОБА_9 , проник до квартири АДРЕСА_3 , звідки таємно викрав майно потерпілого на загальну суму 1 000 000 грн.

Прокурор і слідчий заявлені у клопотанні вимоги підтримали.

ОСОБА_6 та його захисник заперечили. Просять застосувати менш суворий запобіжний захід ніж тримання під вартою, оскільки підозрюваний не переховується від органу досудового розслідування, зобов`язується виконувати усі покладені на нього обов`язки, а відтак відсутні ризики, передбачені статтею 177 КПК України.

Термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст.184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки сукупний зміст протоколів: допиту потерпілого та свідків; огляду місця події; впізнання речей; огляду предметів; речові докази; відеозапис; результати тимчасових доступів до речей та документів; протокол допиту очевидця ОСОБА_10 та проведені з ним впізнання, за результатами яких очевидець переконливо впізнав по раніше названим ним індивідуальним рисами підозрюваного ОСОБА_6 , як особу, яка в період злочину перебувала поруч з домом потерпілого; протоколом обшуку автомобіля, на якому пересувалась підозрювана особа, містять достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри по відношенню до ОСОБА_6 за ч.5 ст. 185 КК України.

На початковій стадії досудового розслідування з об`єктивних причин неможливо дати остаточну оцінку за критерієм поза розумного сумніву про належність, допустимість доказів та кваліфікуючим ознакам, а також з точки зору їх достатності. Перелічені обставини з`ясовує суд, тому твердження сторони захисту про оспорювання кваліфікації дій підозрюваного, не є предметом дослідження. При вирішенні цього клопотання достатньо встановити наявність обґрунтованості пред`явленої підозри, що виконав прокурор.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Так, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі понад три роки (п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України).

Злочин, по якому ОСОБА_6 пред`явлено повідомлення про підозру є: закінченим, корисливим, особливо тяжким, умисним, вчинений за попередньою змовою групою осіб, посягає на суспільні інтереси - проти власності потерпілого. Шкоду не відшкодовано. Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним у вчиненні злочину передбачає покарання - до дванадцяти років позбавлення волі. Перелічені обставини істотно підвищують ступінь та характер суспільної небезпеки діяння.

Як особа, підозрюваний ОСОБА_6 раніше неодноразово судимий за аналогічні тяжкі злочини, суспільно корисною працею не займається, йому інкриміновано дії в період строку на випробування. Системність наявних судимостей у поєднання з поведінкою підозрюваного свідчать про його небажання стати на шлях виправлення. ОСОБА_6 не має трудової книжки, відсутнє законне джерело доходу, не працював, податки не сплачує, постійно змінює місця тимчасового проживання, тобто ОСОБА_6 втрачає сталі соціальні зв`язки, ігнорує принцип мирного володіння майном в період воєнного стану. За таких умов, стосовно підозрюваного не може бути застосовано більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою, через наявність ризиків передбачених пунктами 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

У даному випадку наявні реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження і завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню (ст. 2 КПК України), які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи підозрюваного. На виконання п.2 ч.2 ст.183 КПК України прокурор довів, що ОСОБА_6 після обставин, в яких він підозрюється, вчинив умисні дії, спрямовані на приховування злочину, одразу залишив місце пригоди, викраденим майном розпорядився на власний розсуд, тобто свідомо активно перешкоджав встановленню істини по справі, що істотно підвищує ризик невиконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Місце проживання підозрюваного та місце проведення досудового розслідування не співпадає, що є ризиком неявки до слідчого і в суд.

У разі застосування ОСОБА_6 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, вказане не забезпечить на початковому етапі проведення досудового розслідування та у подальшому належного виконання останнім його процесуальних обов`язків: так, відстоювання власної правової позиції, обізнаність про місце проживання потерпілого є ризиком незаконного впливу на учасників кримінального провадження та їх родичів. Зміна тимчасових місць проживання та тяжкість можливого покарання є приводом для можливого переховування підозрюваного, та розшуку ОСОБА_6 і затягування досудового розслідування. У період воєнного стану менш суворі види запобіжних заходів не здатні забезпечити ризики передбачені ст.177 КПК України та належне виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Редакція пред`явленої ОСОБА_6 підозри не містить такої кваліфікуючої ознаки як насилля чи погрози застосування насилля, тому за правилами п. 1 ч. 4 ст.183 КПК України, необхідно визначити максимальний розмір застави - триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом, станом на перше січня 2022 року, який буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, та зумовлений ступенем довіри до нього, при якому перспектива втрати внесеної застави, буде стримуючим фактором, щоб в особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь яким чином перешкоджати встановленню істини по кримінальному провадженню. Враховуючи дані про особу підозрюваного, обставини та тяжкість кримінального правопорушення у вчиненні якого вона підозрюється, розмір завданих збитків, гуманним стане визначення альтернативного виду запобіжного заходу, як то визначено п.п.1-3 ч. 5 ст.182 КПК України. Застосований вид запобіжного заходу повинен стати ефективним стримуючим фактором для запобігання від вчинення нових злочинів.

Відповідно до ст.209 КПК України, 03 жовтня 2022 року о 10 годин 16 хвилин ОСОБА_6 був фактично затриманий, тобто з цього часу у нього виник статус підозрюваного.

Керуючись ст.ст.131-132, 176-178, 193-197, 309, 369-372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 10 години 16 хвилин 03 жовтня 2022 року.

Застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою припиняє свою дію о 10 годині 16 хвилин, 01 грудня 2022 року.

Визначити ОСОБА_6 , триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в якості застави, що в грошовому еквіваленті становить сімсот сорок чотири тисячі триста гривень нуль копійок, яка ним або заставодавцем може бути внесена на депозитний рахунок UA0002505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області , банк отримувача ДКСУ місто Київ; код банку отримувача МФО 820172, призначення платежу: «застава за ОСОБА_6 по клопотанню 404/5543/22; 1-кс/404/2597/22, Кіровський районний суд міста Кіровограда, із зазначенням анкетних даних особи, яка вносить заставу».

У разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, зобов`язати підозрюваного прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає без дозволу слідчого, прокурора; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування із потерпілим та свідками, за виключенням проведення за їх участі слідчих дій; носити електронний засіб контролю. Попередити підозрюваного ОСОБА_6 , що в разі невиконання покладених на нього зобов`язань внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету.

Роз`яснити підозрюваному правила користування пристроєм, техніку безпеки поводження з ним та наслідки його зняття або неправомірного втручання в його роботу з метою ухилення від контролю. Відмова від носіння засобу електронного контролю, умисне зняття, пошкодження або інше втручання з метою ухилення від контролю, а рівно намагання вчинити зазначені дії є невиконанням обов`язків, покладених на підозрюваного при обранні запобіжного заходу.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1