Справа № 297/1167/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 серпня 2022 року м. Берегово

Слідчий суддя Берегівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , винесене по кримінальному провадженню № 0000172 від 04 травня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про звернення застави в дохід держави,

В С Т А Н О В И В :
Прокурор ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, в якому просив суд звернути заставу на суму 49 620 гривень, внесену за підозрювану ОСОБА_4 , в дохід держави. Клопотання обґрунтовує тим, що у ході досудового розслідування до ОСОБА_4 застосовано запобіжні заходи - тримання під вартою із правом внесення застави. У випадку внесення застави на неї були покладені обов`язки, передбачені ст.194 КПК України. У зв`язку із внесення застави, підозрювану ОСОБА_4 було звільнено із установи виконання покарань. Під час досудового розслідування кримінального провадження підозрювана ОСОБА_4 не з`явилася до слідчого та покинула місце проживання, що свідчить про порушення покладених на нею обов`язків щодо прибуття до слідчого за викликом, не відлучатися за межі місця проживання без дозволу слідчого та суду, повідомляти суд про зміну місця свого проживання. Окрім того, під час досудового розслідування підозрювану ОСОБА_4 оголошено в розшук. Зазначені обставини дають суду підстави звернути заставу у дохід держави.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив його задовольнити.
Підозрювана ОСОБА_4 оголошена у розшук постановою слідчого СВ Берегівського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 від 17.06.2021, яка на момент вирішення клопотання прокурора не виконана, тому розгляд клопотання проводиться судом за її відсутності.
Суд, заслухавши прокурора, дослідивши матеріали клопотання , приходить до наступного висновку.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 04 травня 2022 року, близько 11 години 30 хвилин ОСОБА_4 за попередньою змовою з ОСОБА_6 , діючи умисно, з корисливих мотивів та з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, під приводом прохання надати склянку води ОСОБА_4 та її малолітньому сину, проникли до квартири АДРЕСА_1 , власником якої є ОСОБА_7 , де ОСОБА_4 відволікала увагу ОСОБА_7 , яка пішла за водою на кухню, а ОСОБА_6 в цей час проникла до спальної кімнати, звідки таємно викрала із сумки чорно-зеленого кольору наявні в ній грошові кошти в сумі 20 000 гривень та будучи викритими потерпілою, зникли з місця події з викраденими грошовими коштами, чим спричинили потерпілій ОСОБА_7 матеріальну шкоду на вказану суму.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненій за попередньою змовою групою осіб, поєднаній з проникненням у житло, вчиненій в умовах воєнного стану.

Так, 04 травня 2022 року о 20 год. 30 хв ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку та мешканку АДРЕСА_2 , раніше судиму було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

05 травня 2022 року слідчим СВ Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 за погодженням із прокурором Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_3 останню було повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Вина ОСОБА_4 підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами: протоколом огляду місця події від 04.05.2022, протоколами допитів свідків, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 протоколом прийняття заяви від гр. ОСОБА_7 та іншими зібраними в ході досудового розслідування доказами.

ОСОБА_4 вчинила умисний злочин, передбачений ч. 4 ст. 185 КК України, який, відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів та за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, а в разі доведення його вини в ході судового слідства, останньому загрожує реальна міра покарання у вигляді позбавлення волі.

Під час досудового розслідування, 06.05.2022 слідчим суддею Берегівського районного суду обрано відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 04.07.2022 із можливістю внесення застави в розмірі 49620 гривень, вказану заставу сплачено 09.05.2022.

Відповідно до вимог абз. 3 ч. 4 ст. 202 КПК України з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
З матеріалів клопотання вбачається, що під час досудового розслідування кримінального провадження підозрювана ОСОБА_4 не з`явилася до слідчого та покинула місце проживання, що свідчить про порушення покладених на нею обов`язків щодо прибуття до слідчого за викликом, не відлучатися за межі місця проживання без дозволу слідчого та суду, повідомляти суд про зміну місця свого проживання.
Отже, судом встановлено, що підозрювана ОСОБА_4 , будучи обізнаною про наявність відносно неї кримінального провадження, яке знаходиться на стадії досудового розслідування, не з`явилася до слідчого та покинула місце проживання і таким чином ухиляється від явки до слідчого та суду.
Зазначені обставині дали слідчому підстави 17.06.2022 оголосити підозрювану ОСОБА_4 розшук, який триває на момент розгляду клопотання прокурора про звернення застави у дохід держави.
Заходами забезпечення кримінального провадження є, у тому числі, запобіжні заходи (пункт 9 частини 2 статті 131 КПК). Застава є одним із видів запобіжних заходів (пункт 3 частини 1 статті 176 КПК).
Згідно з ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків.
При порушенні умов такого запобіжного заходу як застава процедура його застосування включає також застосування заходів кримінально-процесуальної відповідальності. Так, у разі порушення умов застави - вона звертається в дохід держави (частина 8 статті 182 КПК).
Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу (частина 9 статті 182 КПК).
З наведеного вище слідує, що звернення застави в дохід держави є невід`ємною складовою зміни запобіжного заходу в вигляді застави, яка передбачена частинами 8 та 10 статті 182 КПК, та охоплюється поняттям застосування запобіжного заходу в вигляді застави.
У зв`язку із викладеним, звернення застави в дохід держави має (із врахуванням особливостей цього заходу) відповідати встановленим правилам застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
Як зазначив суд вище, визначивши підозрюваній ОСОБА_4 заставу в розмірі 49 620 гривень, слідчий суддя поклав на останню відповідні обов`язки, які ОСОБА_4 порушила, оскільки на виклики до слідчого не з`явилася та покинула місце проживання, через що була оголошена в розшук.
Отже, у даному випадку судом встановлено порушення ОСОБА_4 умов такого запобіжного заходу як застава, тому суд вправі застосувати заходи кримінально-процесуальної відповідальності - звернути заставу (її частину) в дохід держави.
Застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
В ч. 3 ст. 182 КПК України вказано, що при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.
Заставодавцем ОСОБА_8 внесено заставу за підозрювану ОСОБА_4 .. Внесенням грошових коштів заставодавець надав згоду на забезпечення ним виконання підозрюваним ( обвинуваченим ) обов`язків. Підозрювану ( обвинувачену) ОСОБА_4 звільнено з-під варти саме на підставі факту внесення заставодавцем ОСОБА_8 грошових коштів. Запобіжний захід у виді тримання під вартою змінено на заставу, яка є запобіжним заходом для підозрюваного ( обвинуваченого) до часу її повернення заставодавцю або до її звернення в дохід держави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України (частина 8 статті 182 КПК).
Метою припису частини 8 статті 182 КПК є запобігання порушенню підозрюваним покладених на нього обов`язків шляхом застосування заходу кримінально-процесуальної відповідальності за таке порушення. У той же час метою звернення застави в дохід держави не є відшкодування шкоди, у завданні якої особа підозрюється.
Водночас зі змісту частини 8 статті 182 КПК вбачається, що в ній при описі обов`язків, у разі порушення яких передбачено застосування санкції у вигляді звернення застави в дохід держави, використані формулювання, як у множині, так і в однині. Зокрема, неявка за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи неповідомлення про причини своєї неявки як підстава для звернення застави в дохід держави зазначено як одноразову дію.
При цьому суд звертає увагу, що застава є безстроковим запобіжним заходом, тому її строк не може бути визначний ухвалою суду, і вона без визначення строку забезпечує виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду (частина 7 статті 42 КПК).
Отже, у разі порушення умов такого запобіжного заходу як застава (зокрема, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого без поважних причин та не повідомив заздалегідь про причини своєї неявки), суд вправі застосувати заходи кримінально-процесуальної відповідальності - звернути заставу (її частину) в дохід держави.
З огляду на викладене клопотання прокурора обґрунтовано правовими підставами, доведено, що ОСОБА_6 на виклики до слідчого не з`явилася та покинула місце проживання, заставодавець не виконав своїх обов`язків щодо забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної, а тому суд приходить до переконання, що вимога прокурора про звернення застави в дохід держави є законною та обгрунтованою належними й допустимими доказами, а тому підлягає задоволенню.
Таким чином, заставу, внесену за обвинуваченого ОСОБА_4 , з урахуванням клопотання прокурора слід звернути в дохід держави.
Керуючись статтями 177, 182, 183, 194, 202 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:
Клопотання прокурора про звернення застави в дохід держави задовольнити.
Заставу в розмірі 49620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень, внесену 09 травня 2022 року заставодавцем ОСОБА_8 за підозрювану ОСОБА_6 на депозитний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в Закарпатській області, визначену ухвалою слідчого судді Берегівського районного суду у кримінальному провадженні №0000172 від 04 травня 2022 року, звернути в дохід держави.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_9