Справа № 297/1862/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про арешт майна
12 липня 2022 року м. Берегове

Слідчий суддя Берегівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого дізнавача СД Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на тимчасово вилучене майно по кримінальному провадженню № 0000244 від 10.07.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший дізнавач СД Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, яке погоджене прокурором Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на стадії досудового розслідування на тимчасово вилучене майно по кримінальному провадженню № 0000224 від 10.07.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Згідно клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що 09.07.2022 року біля 17:37 години в с. Горонглаб, Берегівського району, під час перетину державного кордону України в ПП «Дзвінкове», громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , як підставу для виїзду з України, пред`явив прикордонникам свій закордонний паспорт, тимчасове посвідчення військовозобов`язаного та довідку ВЛК, які ймовірно є підробленими.

Відомості про вказаний факт внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000244 з визначенням попередньої правової кваліфікації за ч. 4 ст. 358 КК України.

09 липня 2022 року у період часу з 18:45 години по 19:05 години у службовому приміщенні ПП «Дзвінкове», що за адресою: с. Горонглаб, вул. Прикордонна, було вилучено документи у громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

- паспорт громадянина України для виїзду за кордон серії НОМЕР_1 від 22.01.2018 року;

- тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_2 від 08.12.2020 року;

- довідку військово-лікарської комісії № 07321/20 від 03.12.2020 року;

- висновок лікаря кардіолога №19/20 від 02.12.2020 року;

- довідку №443 від 21.09.2021 року про визнання непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку, на яких наявні круглі гербові печатки ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- довідку про відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації № НОМЕР_3 від 07.07.2022 року, на якій наявна круглу гербова печатка ІНФОРМАЦІЯ_3 , видані на прізвище останнього.

Постановою старшого дізнавача сектору дізнання ОСОБА_3 вилучене в ході огляду місця події від 10.07.2022 року майно документи у громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: паспорт громадянина України для виїзду за кордон серії НОМЕР_1 від 22.01.2018 року; тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_2 від 08.12.2020 року; довідка військово-лікарської комісії № 07321/20 від 03.12.2020 року; висновок лікаря кардіолога №19/20 від 02.12.2020 року; довідка №443 від 21.09.2021 року про визнання непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку, на яких наявні круглі гербові печатки ІНФОРМАЦІЯ_2 ; довідка про відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації №642 від 07.07.2022 року, на якій наявна круглу гербова печатка ІНФОРМАЦІЯ_3 , видані на прізвище останнього, визнано речовим доказом по даному кримінальному провадженні.

Старший дізнавач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду такого був повідомлений належним чином. При цьому, подав заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав та просив його задовольнити.
Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився. Про час дату, місце та час розгляду клопотання був повідомлений належним чином, у відповідності ст. 135 КПК України, а саме викликом по телефону.
Дослідивши матеріали клопотання, якими дізнавач та прокурор обґрунтовують доводи клопотання, суд приходить до наступного висновку.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Як встановлено в ході розгляду клопотання СВ Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000224 від 10.07.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.
Відповідно до абзацу 1 ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно абзацу 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема, правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
За таких обставин, враховуючи вищенаведене, дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до переконання про наявність достатніх підстав вважати, що вилучення вказаних речей в ході проведення 09.07.2022 року огляду відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України та матимуть доказове значення у кримінальному провадженні.
У матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що вилучені речі мають важливе значення для кримінального провадження, у зв`язку з чим можуть бути використані як докази протиправних дій.
Відповідно до постанови старшого дізнавача СД Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 від 10.07.2022 року зазначені речі визнані речовими доказами (а.с. 17-18).
Беручи до уваги вищевикладене, а також те, що є необхідність у накладенні арешту на речі, які тимчасово вилучено та визнано речовими доказами, клопотання про накладення арешту є частково обґрунтованим та підлягає до часткового задоволення. Зокрема, у накладенні арешту на паспорт громадянина України для виїзду за кордон слід відмовити.

Позаяк, органом досудового розслідування матеріалами клопотання не обґрунтовано та не доведено належними доказами необхідності у накладенні арешту на вищевказаний паспорт.
Відповідно до ст. 175 КПК України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 170-175, 309, 370, 371, 372, ч. 2 ст. 376, ст. 395 КПК України, суд
УХВАЛИВ:

Клопотання старшого дізнавача СД Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на тимчасово вилучене майно по кримінальному провадженню № 0000244 від 10.07.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України задовольнити частково.

Накласти арешт на тимчасово вилучені в ході огляду місця події від 09.07.2022 року майно документи у громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

- тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_2 від 08.12.2020 року;

- довідку військово-лікарської комісії № 07321/20 від 03.12.2020 року;

- висновок лікаря кардіолога №19/20 від 02.12.2020 року;

- довідку №443 від 21.09.2021 року про визнання непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку, на яких наявні круглі гербові печатки ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- довідку про відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації № НОМЕР_3 від 07.07.2022 року, на якій наявна круглу гербова печатка ІНФОРМАЦІЯ_3 , видані на прізвище останнього,

власником яких являється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 .

У задоволенні іншої частини клопотання відмовити.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором. Копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії ухвали.

Слідчий суддя Віталій МИХАЙЛИШИН