Провадження № 1-кп/638/822/22
УХВАЛА
Іменем України
06 травня 2022 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді за участю секретаря судового засідання -ОСОБА_1 , -ОСОБА_2 ,

розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001499 від 14 вересня 2021 року, обраного відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2, 3 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

З 29 жовтня 2021 року в провадженні судді Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001499 від 14 вересня 2021 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2, 3 ст. 185 КК України.
Ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 23 вересня 2021 року обвинуваченому ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 діб.
Ухвалою судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 11 березня 2022 року обвинуваченому ОСОБА_4 було продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 діб, до 09 травня 2022 року включно.
05 травня 2022 року прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 подано клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного відносно ОСОБА_4 , який обвинувачується у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2, 3 ст. 185 КК України, строком на 60 діб.
В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні умисного тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років, що свідчить про наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховування від суду (оскільки обвинувачений офіційно не працевлаштований, раніше судимий за вчинення корисливих злочинів, не має постійного реєстрації місця проживання в м. Харкові), незаконного впливу на свідків у вказаному провадженні (оскільки ОСОБА_4 відомі персональні дані свідків, зважаючи на що він може на них незаконно впливати), вчинення нового кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому обвинувачується (оскільки ОСОБА_4 раніше судимий, на шлях виправлення не став, офіційно непрацевлаштований, джерела законного отримання доходів не має).Застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу не зможе усунути встановлені ризики, у зв`язку з чим застосування будь-якого запобіжного заходу, окрім як тримання під вартою є недоцільним. Зазначені ризики, які існували на час застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є актуальними, станом на час розгляду даного клопотання вони не зменшились та не перестали існувати.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд клопотання про продовження строку тримання під вартою без його участі. В обґрунтування заяви посилався на введений в Україні воєнний стан та проведення в м. Харкові бойових дій, що унеможливлює присутність в судовому засіданні.
Обвинувачений ОСОБА_4 надіслав до суду заяву про розгляд клопотання про продовження строку тримання під вартою без його участі, яку мотивовано тим, що 24 лютого 2022 року Збройні сили Російської Федерації перетнули державний кордон України та із застосуванням невідомого на даний час калібру систематично обстрілюють житлові та нежитлові будівлі, які знаходяться на території України, в тому числі м. Харкова та Харківської області, зважаючи на що просить суд розглядати клопотання без його участі, потреба в призначенні захисника для розгляду клопотання відсутня.
У зв`язку із введенням в Україні воєнного стану обвинувачений ОСОБА_4 , який тримається під вартою в ДУ «Харківський слідчий ізолятор», в судове засідання доставлений не був. У зв`язку з відсутністю в ДУ «Харківський слідчий ізолятор» технічної можливості (відсутність доступу до мережі «Інтернет») участь обвинуваченого в судовому засіданні в режимі відеоконференції при розгляді клопотання прокурора про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою забезпечено не було з об`єктивних та непереборних причин.
Вирішуючи питання щодо доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою в умовах введеного в Україні воєнного стану, за відсутності учасників судового провадження, суд керується наступним.
Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану» введено в Україні воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
Указом Президента України № 259/2022 від 18 квітня 2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Дотримуючись балансу між особистим правом обвинуваченого у доступі до правосуддя та завданнями кримінального провадження, з врахуванням тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому в разі визнання його винним, введення в Україні воєнного положення, проведення в м. Харкові активних бойових дій, що свідчить про наявність об`єктивних та непереборних причин, які унеможливлюють явку в судове засідання учасників судового провадження, суд в конкретному випадку дійшов висновку про можливість розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою за відсутності обвинуваченого та прокурора.
У зв`язку з неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому проваджені, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Відповідно до ч. 4 ст. 199 КПК України, розгляд клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою здійснюється згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Частиною п`ятою ст. 199 КПК України передбачено, що слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Таким чином, підставою для продовження тримання особи під вартою є, зокрема, встановлення, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.
Судом встановлено, що під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 23 вересня 2021 року щодо обвинуваченого обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 21 листопада 2021 року. Обираючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, суддею враховано, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення. Враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення, а також ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Ухвалою судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 11 березня 2022 року обвинуваченому ОСОБА_4 було продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 діб, до 09 травня 2022 року включно.
Згідно ч. 5 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років.
Судом встановлено, що ОСОБА_4 на утриманні нікого не має, одружений, офіційно непрацевлаштований, не має зареєстрованого місця проживання в м. Харкові, на обліку у лікаря нарколога або психіатра не перебуває, інвалідностей не має.

Враховуючи дані про особу обвинуваченого ОСОБА_4 , тяжкість покарання, що йому загрожує в разі визнання його винним, відсутність зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання в м. Харкові, інші обставини кримінального провадження, суд приходить до висновку, що на даній стадії кримінального провадження ризики здійснення обвинуваченим дій, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які були підставою для обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та на які посилався прокурор в клопотанні про продовження строку застосування запобіжного заходу, не зменшились та жодний з інших, більш м`яких запобіжних заходів, не здатний їм запобігти.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Так, згідно ст.ст. 7-9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року Європейський суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою. У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26 січня 1993 року Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства. У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року Європейський суд з прав людини вказав, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.
Враховуючи наведене, з метою забезпечення виконання покладених на обвинуваченого процесуальних обов`язків, попередження переховуванню від суду, незаконного впливу на свідків, вчинення інших кримінальних правопорушень чи продовження кримінального правопорушення, у якому обвинувачується, суд на даній стадії судового провадження вважає за доцільне продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного відносно ОСОБА_4 , на строк до 04 липня 2022 року.
Також, з урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку щодо відсутності на даній стадії судового провадженні підстав для зміни запобіжного заходу, обраного відносно обвинуваченого.
Згідно ст. 205 КПК України ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Одночасно суд роз`яснює обвинуваченому ОСОБА_4 , що згідно рішення Конституційного Суду України від 13 червня 2019 року він має право оскаржити дану ухвалу в апеляційному порядку.
Керуючись ст. 34, 183, 314, 331, 369-372 КПК України,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001499 від 14 вересня 2021 року, обраного відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2, 3 ст. 185 КК України задовольнити.

Продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк до 04 липня 2022 року включно, з можливістю застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, у розмірі, визначеному в ухвалі слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 23 вересня 2021 року, а саме в розмірі 45 400,00 грн. (сорок п`ять тисяч чотириста гривень нуль копійок).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для ОСОБА_4 строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Суддя ОСОБА_1