Провадження №1-кс/127/4679/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 червня 2022 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю
представника заявника ОСОБА_3 ,
прокурора ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу АТ «Українська Залізниця» в особі ЕЧ-3 Регіональної філії «Південно-Західна залізниця» АТ «Українська Залізниця», в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність прокурора Вінницької обласної прокуратури яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою виробничого підрозділу «Жмеринська дистанція електропостачання» за №668 від 19.05.2022,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького міського суду Вінницької області знаходиться скарга скаргу АТ «Українська Залізниця» в особі ЕЧ-3 Регіональної філії «Південно-Західна залізниця» АТ «Українська Залізниця», в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність прокурора Вінницької обласної прокуратури яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою виробничого підрозділу «Жмеринська дистанція електропостачання» за №668 від 19.05.2022.
В судовому засіданні представник заявника ОСОБА_3 підтримав скаргу.
Прокурор в судовому засіданні заперечував проти скарги, мотивуючи тим, що відомості за фактом викладеним у заяві АТ «Українська Залізниця» в особі ЕЧ-3 Регіональної філії «Південно-Західна залізниця» АТ «Українська Залізниця» №690 були внесені до ЄРДР за №0000067 від 25.04.2022 за ознаками вчиненя кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.110 КК України та надав відповідний витяг з ЄРДР, а заяву АТ «Українська Залізниця» в особі ЕЧ-3 Регіональної філії «Південно-Західна залізниця» АТ «Українська Залізниця» №690 приєднано до матеріалів даного кримінального провадження.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, заслухавши думку учасників розгляду скарги, дійшов до наступного висновку.
Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
В судовому засіданні встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення за фактом викладеним у заяві АТ «Українська Залізниця» в особі ЕЧ-3 Регіональної філії «Південно-Західна залізниця» АТ «Українська Залізниця» №690 уже були внесені до ЄРДР за №0000067 від 25.04.2022 за ознаками вчиненя кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.110 КК України, а заяву АТ «Українська Залізниця» в особі ЕЧ-3 Регіональної філії «Південно-Західна залізниця» АТ «Українська Залізниця» №690 приєднано до матеріалів даного кримінального провадження.
Чинним КПК закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки). Так, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (частина 1 статті 214 КПК). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (частина 2 статті 214 КПК).

Проте така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Так, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед іншого, вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (пункти 4, 5 частини 5 статті 214 КПК).

Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України). Вказане узгоджується з позицією, викладеною у згаданому Узагальненні ВССУ N 9-49/0/4-17 від 12.01.2017, за якою КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень. Вказана інформація необхідна для визначення того, що ставиться питання про вчинення саме кримінального правопорушення, та можливості спрямувати орган досудового розслідування на його розкриття, зібрання відповідних доказів.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР. Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України від 17.06.2020, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту". Також і Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16 травня 2019 року (справа N 761/20985/18, провадження N 51-8007км18) наголосив: "...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...".

Внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до: розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень; порушення права та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях; використання інструментів статті 214 КПК не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (а це є вже іншим приводом для початку досудового розслідування за статтею 214 КПК), а також унеможливлення застосування механізму притягнення заявників до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (стаття 383 КК). Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені в статті 2 КПК.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв викладених раніше.

За таких обставин слідчий суддя доходить висновку щодо відсутності в заяві достатніх об`єктивних даних, які б свідчили про те, що описані в ній події свідчать, що існує ймовірність вчинення кримінального правопорушення, по яким не ведеться досудове розслідування.

Тому, в контексті ч. 4 ст. 214 КПК України, суд вважає, що у даному випадку не було допущено бездіяльності, а приєднання заяви до кримінального провадження, для розслідування вказаних у ній фактів не суперечить вимогам КПК України.

Враховуючи вищевикладене, в задоволенні скарги АТ «Українська Залізниця» в особі ЕЧ-3 Регіональної філії «Південно-Західна залізниця» АТ «Українська Залізниця», в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність прокурора Вінницької обласної прокуратури яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою виробничого підрозділу «Жмеринська дистанція електропостачання» за №668 від 19.05.2022 слід відмовити.
На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 214, 215, 303-307 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні скарги АТ «Українська Залізниця» в особі ЕЧ-3 Регіональної філії «Південно-Західна залізниця» АТ «Українська Залізниця», в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність прокурора Вінницької обласної прокуратури яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою виробничого підрозділу «Жмеринська дистанція електропостачання» за №668 від 19.05.2022 відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя