Номер провадження: 11-кп/813/1535/22
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.08.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючий: суддя ОСОБА_2 ,

судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю:

секретарки судового засідання ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі апеляційну скаргу прокурора Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_6 на ухвалу Приморського районного суду м. Одеси від 02.06.2022 року про повернення прокурору для усунення недоліків обвинувального акту стосовно ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.185 КК Україниу кримінальному провадженні №0001028, внесеному до ЄРДР 28.08.2019 року
установив
Зміст оскаржуваного судового рішення і встановлених обставин судом 1-ої інстанції
До Приморського районного суду м. Одесинадійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.185 КК України у кримінальному провадженні №0001028, внесеному до ЄРДР 28.08.2019 року.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 02.06.2022 рокувказаний обвинувальний акт був повернутий прокурору для усунення недоліків.

Суд мотивував своє рішення тим, що до обвинувального акту не долучено документи, передбачені ч.2 ст.302 КПК України, що свідчить про невідповідність обвинувального акту вимогам КПК України, оскільки суд у подальшому пов`язаний межами фактичних обставин, встановлених у ході досудового розслідування, і детально не виписаних у обвинувальному акті, що передбачає на зазначеній стадії процесу повернення обвинувального акту прокурору, який його затверджував.

Вимоги апеляційних скарг та узагальнені доводи осіб, яка їх подали
На дану ухвалу прокурор подав апеляційну скаргу, в якій вказує, що вважає ухвалу незаконною та такою, що винесена з істотним порушенням вимог кримінально процесуального закону.

В апеляційній скарзі посилається на те, що не надсилання прокурором обвинувального акту до суду в спрощеному порядку не є порушенням вимог КПК України та не є підставою повернення обвинувального акту. Крім того, прокурор зазначає, що суд під час підготовчого судового засідання фактично намагався встановити, чи визнає обвинувачений свою провину у скоєному, що має відбуватись лише на стадії судового розгляду обвинувального акту по суті. Крім того, судом в оскаржуваній ухвалі не зазначено недоліків, які у відповідності до положень ст.291 КПК України слугували підставою для повернення цього обвинувального акту.

Враховуючи наведене, прокурор просить оскаржувану ухвалу скасувати та призначити новий розгляд кримінального провадження у суді першої інстанції.

Обвинувачений ОСОБА_7 та представник потерпілого ТОВ «АТБ-Маркет» у судове засідання апеляційного суду не з`явилися, про день та час розгляду справи повідомлялися належним чином, про причини неявки не повідомив, з клопотанням про відкладення розгляду справи не звертався.

Відповідно до ч.4 ст.405 КПК України неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.

Враховуючи вищезазначене, вислухавши думку прокурора, який вважав за можливе розглянути справу за відсутності обвинуваченого та представника потерпілого, з метою дотримання розумних строків розгляду справи, апеляційний суд дійшов висновку розглядати справу за відсутності обвинуваченого ОСОБА_7 та представника потерпілого ТОВ «АТБ-Маркет».

Позиції учасників судового розгляду
Заслухавши суддю-доповідача; пояснення прокурора, який просив задовольнити апеляційну скаргу, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов таких висновків.

Мотиви суду апеляційної інстанції
Частиною першою ст.404 КПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду 1-ї інстанції в межах апеляційної скарги.

Положення ст.2 КПК України визначають завдання кримінального судочинства, відповідно до яких, одним із завдань є забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно вимог ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст.94 КПК України. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Як вбачається зі змісту мотивувальної частини ухвали суду, вона не відповідає вимогам зазначеної вище норми закону з таких підстав.

Згідно матеріалів кримінального провадження, 08.09.3021 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.185 КК України у кримінальному провадженні №0001028, внесеному до ЄРДР 28.08.2019 року.

Розгляд таких справ у суді здійснюється в порядку ст.381-382 КПК України. При цьому суд має право призначити розгляд обвинувального акта у судовому засіданні та викликати для участі в ньому учасників кримінального провадження, якщо визнає це за необхідне або суд розглядає обвинувальний акт щодо вчинення кримінального проступку без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження, якщо обвинувачений не оспорює встановлені під час дізнання обставини і згоден з розглядом обвинувального акта.

В останньому випадку розгляд проводиться у порядку спрощеного провадження, яке має на меті прискорення кримінального провадження, усунення необґрунтованої тяганини при розгляді кримінальних справ і дозволяє забезпечити вирішення завдань кримінального провадження при процесуальній та ресурсній економії.

Апеляційний суд звертає увагу на те, що підставою для розгляду обвинувального акта щодо вчинення кримінального проступку у спрощеному провадженні є встановлення прокурором під час досудового розслідування, що підозрюваний беззаперечно визнав свою винуватість, не оспорює встановлені досудовим розслідуванням обставини і згоден з розглядом обвинувального акта за його відсутності, а потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, не заперечують проти такого розгляду. В такому випадку прокурор має право надіслати до суду обвинувальний акт, в якому зазначає клопотання про його розгляд у спрощеному порядку без проведення судового розгляду в судовому засіданні.

Такі висновки апеляційного суду узгоджуються з правовим висновком Верховного Суду, який викладений у постанові від 17.06.2021 року (справа № 397/784/20, провадження № 51-318 км 21).

Разом з тим, матеріали кримінального провадження не містять заяви обвинуваченого про те що він беззаперечно визнав свою винуватість, не оспорює встановлені досудовим розслідуванням обставини і згоден з розглядом обвинувального акта за його відсутності, не містять заяви потерпілого про те що він не заперечує проти такого розгляду, прокурор в обвинувальному акті не зазначав про клопотання розгляду справи у спрощеному порядку без проведення судового розгляду в судовому засіданні, а тому суд першої інстанції не мав процесуального права розглядати справу у спрощеному порядку без виклику сторін та приймати по ньому відповідні процесуальні рішення.

Не зважаючи на це, в порушенні зазначених вимог законодавства суд першої інстанції помилково вважав, що дане кримінальне провадження підлягає розгляду в спрощеному провадженні та застосувавши положення щодо необхідності долучення до обвинувального акту документів, передбачених ч.2 ст.302 КПК України, постановив повернути обвинувальний акт прокурору для усунення недоліків.

Крім того, апеляційний суд звертає увагу на те, що, в порушенні вимог ст.314 КПК України під час підготовчого судового засідання фактично вчинив допит обвинуваченого, встановивши, що обвинувачений визнає свою вину у вчиненні інкримінованого йому кримінального проступку, та в порушенні вимог ч.2 ст.314 КПК України провів підготовче судове засідання без участі потерпілого, відомостей про належне сповіщення якого матеріали справи не містять, що є грубим порушенням вимог кримінального процесуального закону.

Також апеляційний суд звертає увагу на таке.

Відповідно до припису п.3 ч.3 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт, якщо він не відповідає вимогам КПК України.

Відповідно до положень ст.291 КПК України, обвинувальний акт має містити такі відомості:

1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер;

2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора;

5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення;

6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання;

7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням;

7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими;

8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування);

9) дату та місце його складення та затвердження.

Обвинувальний акт підписується слідчим, дізнавачем та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.

До обвинувального акта додається:

1) реєстр матеріалів досудового розслідування;

2) цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування;

3) розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування (крім випадку, передбаченого частиною другою статті 297-1 цього Кодексу);

4) розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного;

5) довідка про юридичну особу, щодо якої здійснюється провадження, у якій зазначаються: найменування юридичної особи, її юридична адреса, розрахунковий рахунок, ідентифікаційний код, дата і місце державної реєстрації.

Надання суду інших документів до початку судового розгляду забороняється.

Аналіз змісту обвинувального акту показав, що він містить анкетні відомості обвинувачених та потерпілого, виклад фактичних обставин кримінальних правопорушень, правову кваліфікацію кримінальних правопорушень з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, формулювання обвинувачення, посилання на не встановлення розміру шкоди, завданої кримінальними правопорушеннями та інші, передбачені законом відомості.

Апеляційний суд вважає, що в обвинувальному акті, зокрема у формулюванні обвинувачення, викладено фактичні обставини кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, встановлені всі елементи складу кримінального правопорушення, а саме визначені суб`єкт, об`єкт, суб`єктивна та об`єктивна сторона злочину, також визначено час, місце, мотиви, мету та інші обставини вчинення кримінального правопорушення.
Апеляційний суд звертає увагу на те, що суд першої інстанції в оскаржуваній ухвалі не наводить жодного доводу про невідповідність вимогам КПК України обвинувального акту відносно ОСОБА_7 .

Враховуючи викладені обставини, апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції прийняв рішення про повернення обвинувального акту прокурору в зазначеному кримінальному провадженні помилково, всупереч вимогам кримінального процесуального закону, без повного та об`єктивного дослідження всіх обставин та без обов`язкового повідомлення потерпілого, що, як наслідок, призвело до безпідставного затягування розгляду кримінального провадження та потягло порушення принципу дотримання розумних строків.

Зазначене свідчить про істотне порушення судом вимог кримінального процесуального закону при розгляді обвинувального акту, що відповідно до п.3 ч.1 ст. 409 КПК України є безумовною підставою для скасування судового рішення, прийнятого за його результатами.

Приписами ч.1 ст.412 КПК України, передбачено, що істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

Пунктом 5 ч.2 ст.412 КПК України передбачено, що судове рішення у будь-якому разі підлягає скасуванню, якщо судове провадження здійснено за відсутності потерпілого, належним чином не повідомленого про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на вирок або ухвалу суду 1-ої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати вирок або ухвалу і призначити новий розгляд у суді 1-ої інстанції.

Пунктом першим частини першої ст.415 КПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції скасовує вирок чи ухвалу суду і призначає новий розгляд у суді першої інстанції, якщо встановлено порушення, в тому числі п.3, 5 ч.2 ст.412 КПК України.

За таких обставин, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга прокурора підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції, яка прийнята з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, підлягає скасуванню з призначенням нового розгляду обвинувального акту у суді першої інстанції у іншому складі суду.

Керуючись ст. 376, 392 404, 405, 407, 409, 412, 419, 422, 532 КПК України, апеляційний суд,

постановив:

Апеляційну скаргу прокурора Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_6 задовольнити.

Ухвалу Приморського районного суду м. Одеси від 02.06.2022 року про повернення прокурору для усунення недоліків обвинувального акту стосовно ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.185 КК Україниу кримінальному провадженні №0001028, внесеному до ЄРДР 28.08.2019 року скасувати.

Призначити новий судовий розгляд обвинувального акту у тому ж суді першої інстанції в іншому складі суду зі стадії підготовчого судового засідання.

Ухвала набирає законної сили з дня її оголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3