Справа № 462/2908/22
провадження 1-кп/462/394/22
У Х В А Л А

30 серпня 2022 року Залізничний районний суд міста Львова в складі головуючої судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , потерпілого ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши в підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Ділове Рахівського району, Закарпатської області, українця, громадянина України, з професійно-технічною освітою, тимчасово не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,

в с т а н о в и в :

До суду надійшов обвинувальний акт, згідно до якого 14 квітня 2022 року приблизно о 14 год. 05 хв. ОСОБА_5 , керуючи автомобілем марки «Skoda Fabia» реєстраційний номер НОМЕР_1 , та рухаючись ним по вулиці Городоцькій, в напрямку до центральної частини м.Львова, на регульованому перехресті поблизу будинку № 300, всупереч ст. 14 Закону України «Про дорожній рух», згідно якої учасники дорожнього руху зобов`язані знати і неухильно дотримувати вимог цього Закону, Правил дорожнього руху та інших нормативних актів з питань безпеки дорожнього руху грубо порушив вимоги чинних правил дорожнього руху України, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1306 від 10.10.2001 зі змінами та доповненнями, а саме: Р.10 п. 10.1, Р. 16 п. 16.6. Відповідно до Р. 10 п. 10.1 Правил дорожнього руху перед початком руху, перестроюванням та будь-якою зміною напрямку руху водій повинен переконатися, що це буде безпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам руху. Відповідно до Р.16 п.16.6 правил дорожнього руху повертаючи ліворуч або розвертаючись при зеленому сигналі основного світлофора, водій нерейкового транспортного засобу зобов`язаний дати дорогу трамваю попутного напрямку, а також транспортним засобам, що рухаються в зустрічному напрямку прямо або повертають праворуч. Вказані порушення виразились в тому, що ОСОБА_5 , керуючи транспортним засобом, проявив неуважність до дорожньої обстановки та її змін, не врахував дорожню обстановку, при проїзді регульованого перехрестя, маючи намір виконати маневр повороту ліворуч, не надав перевагу у русі транспортному засобу який рухався прямолінійно у зустрічному йому напрямку, та здійснив зіткнення із зустрічним мотоциклом марки «Kawasaki ZX 1000», реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_4 . Внаслідок зіткнення водій мотоцикла марки «Kawasaki ZX 1000», реєстраційний номер НОМЕР_2 , ОСОБА_4 отримав тілесні ушкодження у виді перелому тіла четвертої п`ясткової кістки лівої кисті зі зміщенням, що відноситься до тілесних ушкоджень середнього ступеня тяжкості за ознакою тривалого розладу здоров`я. В момент отримання потерпілим ушкоджень, останній перебував у причинно-наслідковому зв`язку з даною дорожньо - транспортною пригодою.
Такі дії ОСОБА_5 кваліфікуються органом досудового розслідування як порушення правил безпеки дорожнього руху, будучи особою, яка керувала транспортним засобом, що спричинило потерпілому середньої тяжкості тілесне ушкодження, тобто вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 надав суду письмове клопотання , в якому просить суд звільнити його від кримінальної відповідальності у кримінальному провадженні №0000257 від 15.04.2022 року за ч. 1 ст. 286 КК України на підставі ст. 46 КК України, а кримінальне провадження закрити. Своє клопотання мотивує тим, що він та потерпілий примирилась, претензії матеріального та морального характеру відсутні.

Потерпілий ОСОБА_4 в судовому засіданні також заявив клопотання про звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності, зазначив, що претензій матеріального та морального характеру немає.

Прокурор в судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності ОСОБА_5 на підставі ст.46 КК України, відповідно до якої особа, яка вперше вчинила злочин невеликої тяжкості або необережний злочин середньої тяжкості, крім корупційних злочинів, якщо вона примирилася з потерпілим та відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду може бути звільнена від кримінальної відповідальності.

Суд, вислухавши думку учасників судового розгляду, вивчивши матеріали з додатками, приходить до висновку, що заявлені в судовому засіданні клопотання щодо звільнення обвинуваченого ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності за ч.1 ст.286 КК України у зв`язку з примиренням з потерпілим підлягають задоволенню із наступних підстав.

Відповідно до ст.46 КК України, особа звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона вперше вчинила злочин невеликої тяжкості або необережний злочин середньої тяжкості, крім корупційних злочинів, якщо вона примирилася з потерпілим та відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Частина 4 статті 286 КПК України передбачає, що якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Як вбачається з роз`яснень щодо забезпечення правильного й однакового застосування судами кримінального і кримінально-процесуального законодавства, які містяться в п.4 постанови Пленуму Верховного Суду №12 від 23 грудня 2005 року Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності, примирення винної особи з потерпілим (потерпілими) належить розуміти як акт прощення її ним (ними) в результаті вільного волевиявлення, що виключає будь-який неправомірний вплив, незалежно від того, яка зі сторін була ініціатором, та з яких мотивів.

Звільнення винуватої особи від кримінальної відповідальності та закриття справи у зв`язку з примиренням із потерпілим можливе тільки в разі відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди.

За наявності передбачених у ст.46 КК України підстав звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим.

Для застосування вказаної норми необхідною є сукупність таких умов: 1) особа вчинила злочин уперше; 2) вчинення злочину невеликої тяжкості або необережного злочину середньої тяжкості, при цьому не вимагається, щоб ними були злочини, кримінальне провадження щодо яких здійснюється у формі приватного обвинувачення; 3) вчинений злочин не належить до числа корупційних; 4) примирення з потерпілим; 5) відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди. Крім того, неважливо, щоб особа, яка вчинила злочин, щиро покаялася й активно сприяла розкриттю злочину.

Більш широке тлумачення даної норми, а саме заборона її застосування в разі вчинення певних злочинів, за наявності всіх інших, передбачених законом підстав, є неприпустимим та суперечить основній засаді судочинства - верховенству права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Крім того, застосування в кримінальному провадженні положень КПК України щодо примирення обвинуваченого з потерпілим відповідає тим міжнародним актам, які закріплюють рекомендацію або обов`язок для держав застосовувати форми відновного правосуддя, змінюючи підхід до реакції держави на злочин та його наслідки з карального на гуманістичний.

У відповідності до ст.12 КК України вчинений ОСОБА_5 злочин, передбачений ч.1 ст.286 КК України, відноситься до злочинів невеликої тяжкості, який вчинений вперше.

Згідно п.1 ч.2 ст.284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Під час судового розгляду кримінального провадження шляхом опитування та роз`яснення обвинуваченому, потерпілому суті звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності та закриття відносно нього кримінального провадження у зв`язку з примиренням винного з потерпілими, суд переконався в добровільності та особистому волевиявленні в поданні клопотання про звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності.

З огляду на вищевикладене та враховуючи позицію потерпілого, повне відшкодування завданої шкоди, відсутність судимості у обвинуваченого, суд дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання обвинуваченого про звільнення останнього від кримінальної відповідальності на підставі ст.46 КК України та закриття кримінального провадження на підставі п.1 ч. 2 ст.284 КПК України.

Відповідно до ст. 126 КПК України суд вирішує питання щодо процесуальних витрат.

Під час досудового слідства проведено судову авто-технічну експертизу №884-Е від 06.06.2022, вартістю 4 341,71 грн., судову авто-технічну експертизу №885-Е від 06.06.2022, вартістю 4 341,71 грн., судову транспортно-трасологічну експертизу №883 від 17.06.2022, вартістю 6 418,18 грн., судову автотехнічну експертизу механізму і обставин розвитку дорожньо-транспортної пригоди №966-Е від 17.06.2022, вартістю 6 606,95 грн. Загальний розмір витрат на залучення експертів становить 21 708 грн. 55 коп. Суд стягує з ОСОБА_5 на рахунок держави зазначену суму.

Керуючись ст.284, 286, 369, 370 КПК України, ст. 46 КК України суд

у х в а л и в :

Звільнити ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності за ч.1 ст.286 Кримінального кодексу України на підставі ст.46 Кримінального кодексу України у зв`язку з примиренням з потерпілим.

Кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000257 від 15.04.2022 року про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.286 Кримінального кодексу України - закрити.

Стягнути з ОСОБА_5 на користь держави 21708грн. за судову авто-технічну експертизу №884-Е від 06.06.2022, вартістю 4 341,71 грн., судову авто-технічну експертизу №885-Е від 06.06.2022, вартістю 4 341,71 грн., судову транспортно-трасологічну експертизу №883 від 17.06.2022, вартістю 6 418,18 грн., судову автотехнічну експертизу механізму і обставин розвитку дорожньо-транспортної пригоди №966-Е від 17.06.2022, вартістю 6 606,95 грн.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

На ухвалу може бути подана апеляція до апеляційного суду Львівської області через Залізничний районний суд м.Львова протягом 7 (семи) днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1