Справа № 404/4992/22
Номер провадження 1-кс/404/2405/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2022 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного-адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши в приміщенні суду в місті Кропивницькому клопотання слідчого СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню № 0002572 стосовно:

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Костянтинівка Новомиргородського району Кіровоградської області, українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, одруженого, пенсіонера, учасника бойових дій, працює охоронцем ОКВП «Дніпро Кіровоград», зареєстрованого та фактично проживаючого по АДРЕСА_1 , до кримінальної відповідальності притягується вперше,

підозрюваного в цьому кримінальному провадженні за ч. 4 ст. 296 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, за погодженням з прокурором Кропивницької окружної прокуратури, звернувся до слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , якому 13.09.2022 року повідомлено про підозру в тому, що він 12.09.2022 року приблизно о 15.50 год. перебуваючи в приміщені кафе «Кафе», на території ринку поруч з будинком 20 по вулиці Космонавта Попова в місті Кропивницький, в стані алкогольного спяніння, через нікчемний привід привів у бойове положення пістолет «Пістолет Макарова» № НОМЕР_1 , вийшов з приміщення кафе та з хуліганських мотивів, грубо порушуючи громадський порядок, заздалегідь заготовленим пістолетом здійснив два постріли, внаслідок чого влучив ОСОБА_7 у праву нижню кінцівку від чого останній отримав тілесні ушкодження.

Прокурор підтримав заявлені вимоги поданого клопотання.

Підозрюваний і його захисник переконаний у надмірній суворості запропонованого слідчим виду запобіжного заходу. ОСОБА_5 не переховується, слідству сприяє, процесуальні обов`язки виконує, налагодив сталі соціальні зв`язки, має родину, дитину, місце роботи, створив родину, утримує батьків похилого віку. Підозрюваний захищався від осіб, які йому погрожували помститись за те що він колишній працівник конвойного підрозділу. ОСОБА_5 захищав себе, бійку почали троє осіб, яких не допитано. Просять застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Згідно з ч. 2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Відповідно до практики застосування рішень Європейського суду з прав людини, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст. 184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, а також зафіксовані в протоколах: огляду місця події, допиту свідків, пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, огляду предметів, наданого відеозапису з місця події містять достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри по відношенню до ОСОБА_5 за ст. 296 КК України.

З об`єктивних причин, у перші дні початку цього досудового розслідування, слідчому прокурору і слідчому судді неможливо (передчасно), дати остаточну оцінку: належності, допустимості достатності доказів та правильності кваліфікуючих ознак злочину. Перераховані обставини остаточно з`ясовуються на стадії судового розгляду. При вирішенні заявлених у клопотанні вимог, достатньо встановити обґрунтованість пред`явленої підозри, що виконав слідчий з прокурором.

На початковій стадії досудового розслідування слідчий суддя не вправі оцінювати правильність остаточної кваліфікації кримінального правопорушення, тому оспорювання кваліфікації дій підозрюваного, не є предметом дослідження у цьому клопотанні.

Злочин, в якому пред`явлено особі повідомлення про підозру є: закінченим, умисним, тяжким, посягає на суспільні інтереси пов`язані з забезпеченням громадського порядку. Врахована тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винним у вчиненні злочину, до семи років позбавлення волі.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Якщо при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставин, передбачених пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання. (ч. 4 ст. 194 КПК України)

Додержуючись вимог частин 1 та 2 ст.22 та ст.26 КПК України, клопотання вирішено в межах заявлених вимог, доводів і долучених до клопотання доказів, у зв`язку із чим переконаний у необхідності забезпечення гарантованого підозрюваному права на свободу, згідно якого ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. (ст. 29 Конституції України). Відповідно до ч.1 ст.12 КПК України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах, передбачених цим Кодексом.

Дійсно, прокурор довів сукупність: обґрунтованої підозри разом з існуванням ризиків передбачених ст.177 КПК України, але не вказав переконливих доводів та не долучив беззастережних доказів недостатності застосування більш м`яких видів запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам зазначеним у клопотанні.

ОСОБА_5 є особою пенсійного віку; учасником АТО; має місце постійного проживання і реєстраційного обліку; створив родину, утримує студента, та батьків похилого віку; налагодив сталі соціальні зв`язки; тривалий час офіційно працевлаштований і має законне джерело отримання доходу; до кримінальної відповідальності притягується вперше, зобов`язується беззастережно виконувати покладені на нього обов`язки під час досудового розслідування; зацікавлений у з`ясуванні об`єктивних обставин у справі; ознаки протиправної поведінки припинив; усвідомлює недопустимість такої поведінки. Запевняє про недопущення у майбутньому подібних дій. Зброю вилучили; конфлікт припинили.

Сукупність перерахованих обставин переконує у достатньому рівні репутації підозрюваного, який має позитивні характеристики за місцем проживання та роботи, відсутні обтяжуючі обставини, тому немає підстав для застосування ОСОБА_5 найсуворішого виду запобіжного заходу.

Учасники кримінального провадження не звернулись з заявами про незаконний вплив на них з боку підозрюваного. Ця обставина спростовує доводи прокурора про намір підозрюваного незаконно впливати на учасників кримінального провадження чи змінити результати досудового розслідування.

Стороною обвинувачення не долучено доказів неповажності неявок або умисного ухилення ОСОБА_5 від прокурора і слідчого, тому перебільшена вимога про застосування до підозрюваного найсуворішого запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

На орган досудового розслідування покладається обов`язок організувати та забезпечити умови неухильного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, пов`язаних з виконанням застосованого щодо підозрюваного виду запобіжного заходу. Таким чином, застосування менш суворого заходу в поєднанні з постійним контролем з боку органу національної поліції попередить ризик вчинення нового злочину.

Наявність відео фіксації розслідуваної події та велика кількості очевидців переконливо свідчить про неможливість незаконного впливу на результати досудового розслідування, тобто виключається ризик приховування, перешкоджання чи перекручування визначальних обставин у справі, а відтак виключається незаконний вплив на учасників кримінального провадження. Відповідно до вимог ст.ст. 36 та 40 КПК України, на слідчого з прокурором покладається організація проведення ефективного досудового розслідування та обов`язок збору доказів. З початку цього кримінального провадження слідчий мав достатньо часу оглянути/вилучити/процесуально зафіксувати докази. Тобто не існує законних передумов для знищення, перетворення доказів, а відтак і законних підстав для звернення з клопотанням про застосування найсуворішого виду запобіжного заходу, тобто потреби досудового розслідування не в повній мірі виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться у клопотанні слідчого, прокурора. ( ч. 3 ст. 132 КПК України).

Згідно п.9 Постанови Пленум Верховного Суду України, від 22.12.2006року № 10 "Про судову практику у справах про хуліганство", вирішуючи питання щодо наявності в діях винної особи такої кваліфікуючої ознаки хуліганства, як застосування вогнепальної або холодної зброї чи іншого предмета, спеціально пристосованого або заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень (ч. 4 ст. 296 КК), слід враховувати, що ця ознака має місце лише в тих випадках, коли винний за допомогою названих предметів заподіяв чи намагався заподіяти тілесні ушкодження або коли використання цих предметів під час учинення хуліганських дій створювало реальну загрозу для життя чи здоров`я громадян.

Передчасним стане застосування найсуворішого запобіжного заходу без зясування визначальних обставин:

Постріли стались під час ймовірного конфлікту, або внаслідок затримання. Хто натис на спусковий гачок. Постріли були умисні або внаслідок самозахисту, чи невдалої спроби припинення хуліганських дій. Яка траєкторія пострілу. Хто затримував підозрюваного. В момент пострілів у якому положенні перебував як підозрюваний, так і особи, які його затримували.Слушними є зауваження представників сторони захисту про однобічність розслідування, оскільки не встановлено та не допитано осіб, з якими виникло непорозуміння та які згодом затримали підозрюваного. Сукупність виявлених недоліків виключає можливість застосування тримання під вартою.

Дії підозрюваного мають ознаки обґрунтованої підозри. Разом з цим без ретельного встановлення фактичних обставин і об`єктивних ознак злочину, передчасним і надмірним стане застосування тримання під вартою, оскільки не перевірено та не спростовано версію ОСОБА_5 про самозахист. Перераховані обставини не виправдовують, проте значно зменшують ступінь суспільної небезпеки інкримінованих дій підозрюваного. З урахуванням можливих наслідків правового вирішення цього кримінального провадження, ступеню суспільної небезпеки та особи підозрюваного, обґрунтовано вважаю, що на час досудового розслідування ОСОБА_5 достатньо застосувати цілодобовий домашній арешт, який попередить заявлені у клопотанні ризики.

Згідно ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Згідно ч.ч. 1,2 та 6 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у злочині, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. ОСОБА_5 як правомірний користувач житла в якому проживає, погодився на безперешкодний доступ працівниками поліції до житла, що перебуває у його володінні.

Застосований слідчим суддею запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту співмірний з особою підозрюваного та обставинами пред`явленої йому підозри, у тому числі забезпечить права підозрюваного та повністю буде запобігати ризикам, зазначеним в п. п. 1, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України, забезпечить виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків. ОСОБА_5 отримує пенсію, тому його право на працю може бути тимчасово обмежено.

12.09.2022 року ОСОБА_5 затриманий. З цього часу у нього виник процесуальний статус підозрюваного (ч.1 ст.48 КПК України). Таким чином, строк досудового розслідування закінчується через два місяці після затримання,- 12.11.2022 року, саме до цього дня має бути застосований запобіжний захід. Керуючись ст. 193-196 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Кропивницького РУП Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу в виді тримання під вартою, відмовити.

Застосувати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання його під цілодобовим домашнім арештом, в межах наявного строку досудового розслідування.

Початок строку дії ухвали про застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання його під цілодобовим домашнім арештом, рахувати з моменту проголошення цієї ухвали, тобто з 14 вересня 2022 року.

Застосований ОСОБА_5 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту припиняє свою дію 12 листопада 2022 року.

У період дії запобіжного заходу покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- заборонити цілодобово залишати місце постійного проживання: квартиру АДРЕСА_2 ;

- надавати можливість працівникам органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного з`являтись за місцем його проживання в квартиру АДРЕСА_2 та вимагати від нього пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт ( паспорти ) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утриматись від спілкування зі свідками/потерпілим у даному кримінальному проваджені, за винятком їх участі в процесуальних діях;

- носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному правила користування пристроєм, техніку безпеки поводження з ним та наслідки зняття або неправомірного втручання в його роботу з метою ухилення від контролю. Відмова від носіння засобу електронного контролю, умисне зняття, пошкодження або інше втручання в його роботу з метою ухилення від контролю, а рівно намагання вчинити зазначені дії є невиконанням обов`язків, покладених на підозрюваного.

Підозрюваного ОСОБА_5 негайно звільнити з-під варти із зали суду.

У разі невиконання покладених на підозрюваного вище наведених обов`язків до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід. Контроль за виконанням ухвали покласти на начальника відділу поліції, за місцем проживання підозрюваного.

Копію ухвали вручити підозрюваному, слідчому для виконання та постановления на облік ОСОБА_5 і здійснення за ним контролю. Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1