КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11-cc/824/3192/2022 Слідчий суддя в 1-й інстанції: ОСОБА_1
Категорія: ст. 170 КПК Доповідач: ОСОБА_2
Єдиний унікальний номер № 359/4494/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 серпня 2022 року місто Київ
Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду з використанням відеоконференцзв`язку прокурором ОСОБА_6 власних технічних засобів EasyCon апеляційну скаргу генерального директора Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 25 липня 2022 року,
прокурора ОСОБА_6 ,
представника володільця майна ОСОБА_8 ,
Не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді, генеральний директор ПрАТ ДТЕК Київські регіональні електромережі» ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 25.07.2022 року в частині встановлення заборон для ПрАТ ДТЕК Київські регіональні електромережі».
Про існування оскаржуваної ухвали стало відомо 05.08.2022 року.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги апелянт зазначає, що слідчим суддею не було взято до уваги той факт, що ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» має право обмеженого користування арештованою земельною ділянкою на підставі договору про встановлення земельного сервітуту від 16.11.2021 року, що укладений між власником земельної ділянки АТ «ЗАКРИТИЙ НЕДИВЕРСИФІКОВАНИЙ ВЕНЧУРНИЙ КОРПОРАТИВНИЙ ІНВЕСТИЦІЙНИЙ ФОНД «ЖУРЖІЙ ВЕНЧУРС» та ПрАТ ДТЕК Київські регіональні електромережі», за умовами якого передбачено, що товариство має лише право доступу на територію власника, на якій передбачено будівництво комплектної трансформаційної підстанції та кабельної лінії.
Товариство має статус енергетичної компанії, яка здійснює ліцензовану діяльність з розподілу енергетичної енергії у межах провадження господарської діяльності і діє на підставі статуту та ліцензії. В умовах воєнного стану посилено працює над відновленням пошкодженої та знищеної інфраструктури Київської області, а накладений арешт є надмірним обмеженням правомірної діяльності товариства.
Слідчим суддею не встановлено негативного впливу через спорудження об`єктів енергетичної інфраструктури на арештованій земельній ділянці, а також обставин які підтверджують, що незастосування заборони щодо останньої призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати земельної ділянки.
Заслухавши доповідь судді, пояснення представника, який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити, пояснення прокурора, який не заперечував проти задоволення апеляційної скарги, вивчивши матеріали судового провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Згідно з вимогами ч. 2 ст. 395 КПК України ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення. Згідно частини 3 зазначеної статті, якщо ухвалу суду було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
З матеріалів судового провадження вбачається, що клопотання про арешт майна було розглянуто слідчим суддею без повідомлення та участі в судовому засіданні представника ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі». Про існування оскаржуваної ували стало відомо 05.08.2022 року, та того ж дня була подана апеляційна, тобто в межах визначеного законом п`ятиденного строку, таким чином строк на апеляційне оскарження не пропущено, а тому він поновленню не підлягає.
Склавши вищевказаний офіційний документ від імені управління містобудування та архітектури Бориспільської міської ради Київської області із внесеними до нього завідомо неправдивими відомосте ОСОБА_10 у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, особисто його підписала, скріпа відтиском печатки управління містобудування та архітектури Бориспільської міської ради Київської області, надавши тим самим вказаному документу всіх необхідних реквізитів як офіційних.
Після чого, у невстановленому досудовим розслідуванням місці та невстановленим досудовим розслідуванням способом, містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки №04-11/41 від 13.09.2021 року передано замовнику зазначених робіт - ТОВ «СМАЙЛ КОНСТРАКШН».
На підставі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки №04-11/41 від 13.09.2021 року замовником будівництва розроблено проектну документацію за проектом «Нове будівництво магазину продовольчих та непродовольчих товарів по АДРЕСА_1 » у подальшому отримано дозвіл на виконання будівельних робіт.
Разом з цим, зазначено, що відділом архітектурно-будівельного контролю Бориспільської міської ради Київської області, проведено позапланову перевірку в терміни з 01.12.2021 року по 14.12.2021 року, за результата якої виявлено порушення, складено акт перевірки від 14.12.2021 року. Зокрема виявлено порушення, а замовником наведено недостовірні відомості в поданому повідомленні про початок будівельних робіт знижено клас наслідків (відповідальності). Замовнику будівництва 14.12.2021 року, видано Припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт. Також, 14.12.2021 року замовнику видано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Крім цього, замовника будівництва складено чотири протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльної 28.12.2021 року винесено чотири постанови про накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. На замовника будівництва накладено штрафні санкції у вигляді штрафу, який не було сплачені передбачений законом термін. Постанови для примусового виконання скеровано виконавчої служби Працівниками відділу архітектурно-будівельного контролю, проведено перевірку виконання вимог припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт в терміни з 28.12.2021 року по 12.01.2022 року. В ході перевірки виявлено порушення, складено протокол, видано повторно припис про зупинення будівельних робіт, також винесено постанову про накладення штрафних санкцій. В терміни з 27.01.2022 року по 09.02.2022 року проведеш позапланову перевірку виконання вимог другого припису про зупинення виконання будівельних робіт Відділом архітектурно будівельного контролю, подано до суду заяву про скасування права на виконанні будівельних робіт.
З такими висновками слідчого судді суду першої інстанції колегія суддів не погоджується з огляду на наступне.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
У своїх висновках Європейський Суд з прав людини неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах, «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.
У відповідності до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора, може бути виконано завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому, закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.
З матеріалів судового провадження вбачається, що органом досудового розслідування під час складання вищевказаного клопотання та слідчим суддею під час його розгляду не в повній мірі дотримані вимоги вищевказаних норм КПК України та Конвенції про захист прав та основоположних свобод.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
За правилами ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Прокурором у клопотанні, а слідчим суддею у оскаржуваній ухвалі не було доведено, що незастосування заборони користування майном призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Слідчий суддя у відповідності до ч. 4 ст. 173 КПК України зобов`язаний був застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Крім того, прокурор під час розгляду апеляційної скарги не заперечував проти її задоволення, тобто фактично відмовився від поданого клопотання.
Отже, враховуючи позицію органу досудового розслідування під час апеляційного розгляду скарги, а також відсутності визначених законом правових підстав для встановлення ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» заборони здійснювати вищезазначені дії з метою забезпечення збереження речових доказів, ухвала слідчого судді підлягає скасуванню, як незаконна, а апеляційна скарга задоволенню, з постановленням апеляційним судом нової ухвали про відмову у задоволенні клопотання прокурора в частині за недоведеності необхідності арешту майна.
Керуючись ст. ст. 170, 171, 173, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,
Апеляційну скаргу генерального директора Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» ОСОБА_7 , - задовольнити.
Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення є остаточною і оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

__________________ _______________________ ____________________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4