Справа № 383/994/15-к
Номер провадження 1-кп/383/17/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2022 року Бобринецький районний суд Кіровоградської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

захисника обвинувачених - адвоката ОСОБА_6 , в режимі відеоконференції,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бобринець Кіровоградської області в залі судових засідань Бобринецького районного суду Кіровоградської області клопотання прокурора про призначення повторної судової товарознавчої експертизи у кримінальному провадженні №0000486 про обвинувачення ОСОБА_4 та ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 та ОСОБА_5 обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

В судовому засіданні прокурором ОСОБА_3 заявлено клопотання про проведення у справі повторної судово-товарознавчої експертизи для визначення вартості викраденого майна з метою встановлення розміру матеріальних збитків.

Захисник обвинувачених адвокат ОСОБА_7 та обвинувачені заперечили проти задоволення клопотання про призначення повторної судової товарознавчої експертизи з тих підстав, що воно є необґрунтованим, оскільки така експертиза вже призначалася та не була виконана з причин відсутності та достатності вихідних данних та документів для її проведення, це клопотання націлене на затягування розгляду справи, окрім того вказують, що стороною обвинувачення не виконані вимоги, передбачені ст.290 КПК України, тому на цій підставі просили відмовити прокурору в задоволенні вказаного клопотання.

Заслухавши думку учасників провадження, суд приходить до висновку, що клопотання прокурора задоволенню не підлягає виходячи з наступного.

Відповідно до статей 8, 129 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Основними засадами судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; забезпечення доведеності вини; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; підтримання публічного обвинувачення в суді прокурором; забезпечення обвинуваченому права на захист; гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; розумні строки розгляду справи судом; забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення; обов`язковість судового рішення.

Відповідно до ст. 242 ч.1 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.
За змістом пункту 6 частини 2 статті 242 КПК України передбачено, що слідчий або прокурор зобов`язанні забезпечити проведення експертизи щодо визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди.
Постановою Верховного Суду від 25.11.2019 року у справі № 420/1667/18 зроблено висновок про те, що імперативність п. 6 ч. 2 ст. 242 КПК у редакції Закону №1261-VII щодо призначення експертизи у кожному кримінальному провадженні для визначення розміру збитків, завданих кримінальним правопорушенням, має обмежений характер, оскільки не стосується тих випадків, коли предметом злочину є гроші або інші цінні папери, що мають грошовий еквівалент, а також коли розмір матеріальних збитків, шкоди, заподіяних кримінальним правопорушенням, можливо достовірно встановити без спеціальних знань, а достатньо загальновідомих та загальнодоступних знань, проведення простих арифметичних розрахунків для оцінки даних, отриманих за допомогою інших, крім експертизи, джерел доказування.
Судом встановлено, що у даній справі ухвалою суду від 31.07.2018 року вже призначалася судово-товарознавча експертиза, на вирішення якої ставилися ті ж самі питання тій же експертній установі як зазначено у новому клопотанні прокурора, та яка не була проведена, оскільки, як вбачається з повідомлення експерта про неможливість надання висновку від 15.08.2018 року № 3085/18-27 (а.с. 181 том 5), надати висновок судової-товарознавчої експертизи не можливо за недоступності для експерта необхідної цінової інформації щодо об`єктів дослідження.
Усі дії щодо збирання доказів, які підлягають наданню суду, за загальним правилом здійснюється саме під час досудового розслідування.

Згідно із усталеною практикою Європейського суду з прав людини, вимога справедливого судового розгляду не накладає на суд першої інстанції зобов`язання доручити складання експертного висновку або проведення будь-якого іншого слідчого заходу лише тому, що сторона подала клопотання про це. Якщо захист наполягає на тому, щоб суд заслухав свідка або прийняв інші докази (такі як, наприклад, висновок експерта) національні суди повинні вирішити, чи є необхідним або доцільним прийняти ці докази для розгляду під часу слухання справи.
Нових доказів, які могли бути необхідними для проведення повторної судової товарознавчої експертизи, сторона обвинувачення суду не надала, в тому числі й на обгрунтування клопотання, також останньою не виконано вимог, передбачених ст.290 КПК України.
Крім того, прокурором під час розгляду даної справи в суді вже заявлялося аналогічне клопотання, яке було розглянуте судом 04 березня 2021 року та ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області відмовлено в його задоволенні в зв`язку з необґрунтованістю (том 7 а.с. 173-174).

Обвинувачені у кримінальному провадженні мають право на розгляд їх справи з особливою ретельністю, а метою статті 6 Конвенції щодо кримінальних справ є гарантування того, що особа, яку було обвинувачено у вчиненні злочину, не буде перебувати у стані невизначеності щодо своєї долі надто довгий час (рішення у справі "Болдирєв проти України" п. 54).

Зважаючи на тривалість розгляду справи, повторно заявлене необґрунтоване клопотання прокурора про призначення експертизи має ознаки затягування розгляду справи та недотримання розумних строків її судового розгляду, нових вихідних даних чи нових додаткових письмових документів щодо цінової інформації об`єктів дослідження - електричних опор марки ЛЕП СВ-10,5, бувших у використанні близько 50 років, станом на 16.08.2015 року, прокурором не надано, тому за вказаних обставини, суд не вбачає підстав для призначення повторної експертизи та відмовляє прокурору в задоволенні вказаного вище клопотання.
Керуючись ст.ст. 242, 332, 350 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Прокурору ОСОБА_3 в задоволенні клопотання про призначення повторної судової товарознавчої експертизи у справі про обвинувачення ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1