печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_12

при секретарі ОСОБА_13.,

за участю: прокурора ОСОБА_14.,

захисника: ОСОБА_15.,

підозрюваного: ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_16 про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 190 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_16 погоджене прокурором відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтриманням публічного обвинувачення управління протидії кримінальним правопорушення у сфері кібербезпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_17., про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий посилається на те, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001380 від 09.06.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 255, ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що організатор злочинної організації ОСОБА_2 у червні 2022 року, перебуваючи в невстановленому місці, спільно з учасниками злочинної організації ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та іншими невстановленими досудовим розслідуванням особами, шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, використовуючи фішингові посилання, ззовні схожі на вхід до системи онлайн-банкінгу «Приват24», АТ «УКРСИББАНК», інших банків, додатку «Дія», та послуги «Є-підтримка», призначених для введення в оману потерпілих під приводом отримання соціальних виплат від держави, ООН, Президента та отримання від останніх персональних даних, що становлять банківську таємницю, а саме: номерів платіжних банківських карток, строк їх дії, код CVV2/CVC2, ПІН-код, код системи 3D Secure картки, використовуючи закритий Telegram канал та чат-бот «ІНФОРМАЦІЯ_2», «ІНФОРМАЦІЯ_3», заволоділи чужим майном, а саме коштами громадян України: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_8 , спричинивши матеріальний збиток останнім на загальну суму 107 951 гривень.

22.08.2022 о 12 год 39 хв у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Євпаторія, АР Крим, громадянина України, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, якому 22.08.2022 у відповідності до ч. 1 ст. 278 КПК України вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 190 КК України.

В клопотанні зазначено, що обґрунтованість підозри ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень повністю підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, які містяться в матеріалах кримінального провадження.

23.08.2022 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 20.10.2022 із визначенням застави у розмірі 770 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 2002000 (два мільйони дві тисячі) гривень.

Постановою заступника Генерального прокурора від 11.10.2022 строк досудового розслідування у кримінальному проваджені продовжено до 3-х місяців, тобто до 22.11.2022 року.

Слідчий вказала, що на сьогоднішній день виникла необхідність у продовженні запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_1 у вигляді тримання під вартою у зв`язку з тим, що досудове розслідування у даному кримінальному провадженні не завершено, а скасування чи зміна підозрюваному запобіжного заходу на інший більш м`який може перешкодити об`єктивному розслідуванню кримінального провадження.

Так, для завершення досудового розслідування необхідно:

- провести чотирнадцять тимчасових доступів до документів, які знаходяться у володінні банківських установ;

- відповідно до ст. 237 КПК України провести огляди документів, отриманих внаслідок проведених тимчасових доступів до речей та документів, які перебувають у володінні банківських установ;

- отримати висновок трьох експертиз дослідження матеріалів, речовин і виробів за експертною спеціальністю 8.6 (дослідження наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів);

- встановити та допитати як потерпілих осіб, яким внаслідок шахрайських дій спричинено матеріалу шкоду;

- вирішити питання щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за окремими епізодами злочинної діяльності за фактами шахрайський дій та прийняти рішення стосовно об`єднання цих матеріалів досудових розслідувань;

- встановити рухоме та нерухоме майно, яке належить підозрюваним та накласти арешт на нього з метою забезпечення цивільних позовів у кримінальному провадженні та конфіскації майна як виду покарання;

- отримати характеризуючі матеріали щодо підозрюваних підозрювати ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ;

- на підставі отриманих за результатами проведення вказаних слідчих та процесуальних дій доказів, вирішити питання про необхідність проведення інших слідчих (розшукових) дій з метою всебічного, повного і неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, виявлення тих обставин, які викривають так і тих, що виправдовують підозрюваних, пом`якшують чи обтяжують покарання. На основі зібраних доказів підготувати та прийняти кінцеве процесуальне рішення у кримінальному провадженні (повідомлення про зміну/нову підозру);

- провести інші слідчі та процесуальні дії, потреба у яких виникне в ході досудового розслідування.

Провести зазначені слідчі дії не виявилося можливим, оскільки вони виконуються послідовно після проведення необхідного об`єму початкових слідчих дій, а також у зв`язку з їх тривалістю.

Також, в клопотанні слідчий зазначає, що передбачені ст. 177 КПК України, ризики, встановлені слідчим суддею при обрані підозрюваному запобіжного заходу, а саме: переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні, знищення, сховати або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_1 , не зменшилися та продовжують існувати.

Враховуючи викладене, більш м`які, передбачені ст. 176 КПК України, запобіжні заходи, не забезпечать виконання ОСОБА_1 процесуальних обов`язків підозрюваного та не нададуть можливості запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні.

Також, слідство вважає доцільним визначити ОСОБА_11 заставу в розмірі 770 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 2002000 (два мільйони дві тисячі) гривень, оскільки застосування меншої суми застави не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

У разі внесення застави зобов`язати підозрюваного ОСОБА_11 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, а також виконувати наступні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України:

- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання (продовжити зберігання) до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утримуватись від спілкування з іншими підозрюваними, свідками та потерпілими у даному кримінальному провадженні;

- носити електронний засіб контролю.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_14. клопотання підтримав, просив його задовольнити з викладених у ньому підстав.

Захисник проти клопотання заперечувала, вказуючи на необґрунтованість повідомленої підозри та відсутність ризиків, просила змінити запобіжний захід на інший, не пов`язаний з позбавленням волі.

Підозрюваний відмовився надавати пояснення по суті клопотання.

Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Слідчим суддею встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001380 від 09.06.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 255, ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 190 КК України.

22.08.2022 о 12 год 39 хв у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Євпаторія, АР Крим, громадянина України, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, якому 22.08.2022 у відповідності до ч. 1 ст. 278 КПК України вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 190 КК України.

23.08.2022 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 20.10.2022 із визначенням застави у розмірі 770 прожиткових мінімумів для для працездатних осіб, що складає 2002000 (два мільйони дві тисячі) гривень.

Постановою заступника Генерального прокурора від 11.10.2022 строк досудового розслідування у кримінальному проваджені продовжено до 3-х місяців, тобто до 22.11.2022 року.

Провести зазначені в клопотанні слідчі дії у строк не виявилося можливим, оскільки вони виконуються послідовно після проведення необхідного об`єму початкових слідчих дій, а також у зв`язку з їх тривалістю.

Зважаючи на викладене, слідчий суддя дійшов висновку про наявність у слідчого правових підстав для внесення клопотання про продовження строку тримання підозрюваного під вартою в межах строку досудового розслідування.

Також, вирішуючи питання про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom), п. 32, Series А, № 182).

Обґрунтованість підозри ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень підтверджується матеріалами кримінального провадження, які зазначені в клопотанні, а саме:

- показаннями потерпілих у кримінальному провадженні: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_8 , які містяться у протоколах їх допитів;

- електронними документами, наданими потерпілою ОСОБА_10 , що оглянуті у протоколі огляду;

- документами, що становлять охоронювану законом банківську таємницю, отриману на підставі постанови прокурора Офісу Генерального прокурора у АТ «Універсал Банк», що оглянуті у протоколі огляду;

- документами, отриманими від сервісу «BITZLATO LIMITED», що оглянуті в протоколі огляду;

- електронними документами, наданими АТ КБ «Приватбанк»;

- протокол огляду мобільного телефону, вилученого в ході проведення обшуку;

З огляду на зазначене, доводи сторони захисту щодо відсутності обґрунтованої підозри є безпідставними.

Відповідно до положень ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення у строки, встановлені ст. 219 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Як вбачається з матеріалів клопотання міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою була застосована до підозрюваного ОСОБА_1 з урахуванням тяжкості інкримінованих йому кримінальних правопорушень та даних про його особу.

Даних про наявність підстав для зміни підозрюваному запобіжного заходу на менш суворий, ніж тримання під вартою, слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено та стороною захисту не доведено.

Вирішуючи клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість покарання за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 146 КК України, особу підозрюваного, вік та стан його здоров`я, його роль у вказаному кримінальному правопорушенні, спосіб та характер вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень та доходить висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового слідства та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків для уникнення кримінальної відповідальності у кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Також слідчий суддя бере до уваги, що обґрунтованість підозри та наявність ризиків, перевірялися слідчим суддею при обранні строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

За таких обставин слідчий суддя вважає недостатніми для застосування до підозрюваного запобіжного заходу, непов`язаного з утриманням під вартою.

Крім того, слідчим суддею встановлено, що у кримінальному провадженні проведено значний обсяг процесуальних та слідчих дій, проте закінчити досудове розслідування не представилось можливим, що обумовлено складністю справи та об`ємністю матеріалів кримінального провадження. Як вбачається з матеріалів клопотання для закінчення досудового розслідування потрібно провести ряд процесуальних та слідчих (розшукових) дій, зазначених в клопотанні слідчого.

Беручи до уваги, що у справі потрібно виконати процесуальні дії, проведення яких потребує значного часу, а підстав для скасування або зміни підозрюваному запобіжного заходу не встановлено, вважаю необхідним продовжити строк тримання під вартою в межах строку досудового розслідування та з урахуванням положень ст. 197 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 193, 194, 196, 205, 309 КПКУкраїни, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Євпаторія, АР Крим, громадянину України, не працюючому, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому, в межах строку досудового розслідування, тобто до 22.11.2022 року включно, залишивши альтернативний запобіжний захід у вигляді застави з покладеними обов`язками та у розмірі, що визначені ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 23.08.2022 року, справа № 757/21776/22-к.

Строк дії ухвали - до 22.11.2022 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_18