Провадження №1-кс/463/1488/22
У Х В А Л А

04 квітня 2022 року м. Львів

Слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Львів клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, який накладено згідно ухвали слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 06.01.2022 року,
у кримінальному провадженні №0000627 від 10 грудня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України,

встановив:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова з клопотанням про скасування арешту майна, який накладено згідно ухвали слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 06.01.2022 року, у кримінальному провадженні №0000627 від 10 грудня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, а саме: просить скасувати арешт, накладений на мобільний телефон марки Iphone 11, чорного кольору, який належить громадянину ОСОБА_4 ; повернути мобільний телефон марки Iphone 11, чорного кольору, який належить громадянину ОСОБА_4 ..
Клопотання мотивує тим, що ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 21.12.2021 року в клопотанні старшого слідчого СВ (з дислокацією у м. Львові) Територіального управління ДБР розташованого у м. Львові ОСОБА_5 про надання дозволу на проведення обшуку, задоволено. Внаслідок обшуку, з поміж іншого майна, було вилучено мобільний телефон марки Iphone 11, чорного кольору, який належить громадянину ОСОБА_4 . Ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова, накладено арешт на даний телефон. Вважає, що накладений арешт на майно є необґрунтованим, безпідставним та незаконним з огляду на те, що в ухвалі слідчого судді про проведення розшуку не надано дозволу слідчому на вилучення телефону, даний телефон не є річчю, обмеженою чи забороненою в цивільного обігу. Його довірителю не повідомлено про підозру, він не є фігурантом даного кримінального правопорушення.

Адвокат ОСОБА_6 до судового засідання подав клопотання про розгляд справи у його відсутності, клопотання про скасування арешту підтримує в повному обсязі. Крім цього, при вирішенні справи просить врахувати, що при вилученні у ОСОБА_4 телефону, останній надав пароль для доступу до вмісту телефону. Працівниками ДБР вміст телефону, за допомогою даного пароля був оглянутий. У кримінальному провадженню, йому про підозру не повідомлялося.

Представник - Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Львові, в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлений належним чином, письмових заперечень на скаргу на адресу суду не скерував. У зв`язку із наведеним, враховуючи скорочені процесуальні строки для розгляду клопотання, вважаю за можливе розглянути таке у відсутності суб`єкта оскарження на підставі наявних доказів.

Дослідивши матеріали клопотання про накладення арешту на майно та матеріали клопотання про скасування такого, слідчий суддя дійшов до таких висновків.

Як встановлено судом, слідчими Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000627 від 10 грудня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.
З матеріалів кримінального провадження вбачається, що начальник управління боротьби з контрабандою та правопорушеннями митних правил ОСОБА_7 , зловживаючи своїм службовим становищем, всупереч інтересам служби, з корисливих мотивів, з метою отримання неправомірної вигоди організував схему незаконного ввозу товарів народного споживання на митну територію України з порушенням митного законодавства. За вказівкою ОСОБА_7 невстановлені посадові особи управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Волинської митниці сприяли митному оформленню 14 транспортних засобів з порушенням митного законодавства, фактично ввозились товари народного споживання (у кожному вантажному транспортному засобі знаходилось близько 90 кубів не задекларованого товару), а згідно з наданими митниці товарно-супровідних документів в вищезазначених транспортних засобах знаходились уживані легкові автомобілі. Розслідуванням встановлено, що заступник начальника митного поста «Ягодин» Волинської митниці ОСОБА_4 , за попередньою домовленістю з ОСОБА_7 , безпосередньо надавав вказівки своїм підлеглим інспекторам ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та іншим не встановленим на даний час службовими особам, здійснити пропуск транспортних засобів з товарами комерційного призначення з незаконним звільненням від митних платежів. Зокрема встановлено, що на протязі листопада 2021 року, під час виконання своїх посадових обов`язків у період із 26 листопада 2021 року по 27 листопада 2021 року службовими особами відділу митного оформлення №1 митного поста «Ягодин» Волинської митниці здійснено оформлення з порушенням митного законодавства, шляхом недостовірного декларування, на підставі поданих документів в яких зазначені неправдиві відомості щодо товару який переміщувався у 14 вантажних транспортних засобах із внесенням до АСМО «Інспектор - 2006» недостовірних відомостей, а саме перевезення бувших у використанні легкових автомобілів, однак фактично у даних автомобілях переміщувався товар народного споживання, який взагалі не оформлювався в митному відношенні, при цьому в журналі пункту пропуску відображено реальну вагу товару, а в МД декларувались транспортні засоби. На даний час встановлено 14 транспортних засобів, які використовувались у вищевказаній протиправній діяльності, зокрема вантажні автомобілі з реєстраційними номерами: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , БС64487, НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 , 1X56643, НОМЕР_8 , ІХ5846Б, 1X1156641, НОМЕР_9 , К2431СЛ.
В період з 14 год. 20 хв. по 23 год. 36 хв. 28 грудня 2021 року на підставі ухвали слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 21 грудня 2021 року (провадження №1-кс/463/7779/21, справа №463/14408/21) було проведено обшук в будівлях, спорудах та приміщеннях МАПП «Ягодин» Волинської митниці, розташованих за адресою: Волинська область, с. Старовойтове, вул. Прикордонників, 2, що перебувають у власності держави в особі Державної митної служби України, в ході якого вилучено ряд предметів, речей та документів, в тому числі мобільний телефон марки Iphone 11, чорного кольору, який належить громадянину ОСОБА_4 .
Враховуючи те, що в зазначених документах містяться відомості про пропуск транспортних засобів на митну територію України, відомості про службових осіб, які вносили дані до АСМО Інспектор-2006, відтиски особистих митних забезпечень, на записах з камер спостереження наявні відомості про здійснення огляду транспортних засобів службовими особами відділу митного оформлення та прикордонної служби, в мобільних телефонах може міститись переписка між фігурантами кримінального провадження, в тому числі видалена, а тому дані вилучені речі відповідають критеріям визначеним в ст. 98 КПК України та 29 грудня 2021 року винесено постанову, якою вказані документи та речі визнано речовими доказами.
Ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 06.01.2022 року, накладено у кримінальному провадженні №0000627 від 10 грудня 2021 року арешт шляхом заборони володіння, користування та розпорядження на майно, вилучене 28 грудня 2021 року під час проведення обшуку в будівлях, спорудах та приміщеннях МАПП «Ягодин» Волинської митниці, розташованих за адресою Волинська область, с. Старовойтове, вул. Прикордонників, 2, майно, в тому числі:
- мобільний телефон марки Iphone 11, чорного кольору, який належить працівнику МП «Ягодин» ОСОБА_4 ;
Відповідно до ч. 1 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або вилучений нею, повинен бути якнайшвидше повернутий власнику, крім випадків передбачених ст.ст. 160-166, 170-174 КПК України.
Відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слід зазначити, що відповідно до абзацу 2 ч.2 ст. 168 КПК України (чинного на час проведення обшуку) тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку для вивчення фізичних властивостей, які мають значення для кримінального провадження, здійснюється лише у разі, якщо вони безпосередньо зазначені в ухвалі суду. Абзацом 3 ч.2 ст. 168 КПК України передбачено, що забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

Суд накладаючи арешт на вказаний телефон, виходив з того, що такий визнаний речовим доказом, та з мотивів досудового розслідування такий зберіг на собі сліди злочинів та наявна необхідність у проведенні експертного дослідження при проведенні експертизи комп`ютерної техніки.

Необхідність визнання електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку речовими доказами зумовлена саме потребою у збереженні інформації, що може міститися у цих пристроях, а також дослідженні їх властивостей (в т.ч. встановлення часу та місця створення файлів, перевірки наявності видалених відомостей та за можливості їх відновлення). Як тільки інформацію із пристрою скопійовано, перевірено його необхідні властивості, це в процесуальному порядку зафіксовано, необхідність у збереженні приладів зникає, що вказує на необхідність скасування заходів забезпечення кримінального провадження у зв`язку із досягненням мети їх застосування.
Відповідно до ч.1 ст.28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.
Слідчим суддею, з метою досягнення цілей та завдань кримінального провадження, органу досудового розслідування забезпечено достатній час для копіювання інформації з мобільного пристрою з метою фіксування обставин вчинення кримінального правопорушення.
Крім цього, як зазначено адвокатом ОСОБА_6 , при вилученні у ОСОБА_4 телефону, останній надав пароль для доступу до вмісту телефону. Працівниками ДБР вміст телефону, за допомогою даного пароля був оглянутий.

Як встановлено в ході судового розгляду, досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні триває та з моменту вилучення вказаного арештованого майна пройшло вже більше трьох місяців, однак будь-яких доказів того, що зазначене майно було знаряддям вчинення кримінального правопорушення чи містить на собі сліди вчинення злочину або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження суду не надано. Також, слідчим не надано доказів причетності заявника до даного кримінального провадження.
Відповідно до ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст.26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Слідчий в судове засідання не з`явився хоча належним чином був повідомлений про час та місце судового засідання. Останнім, не подано заперечення на клопотання про скасування арешту майна. Така процесуальна поведінка слідчого та органу досудового розслідування в цілому, враховуючи принцип змагальності, свідчить, що слідчий погоджується з доводами заявника, оскільки жодного заперечення для спростування доводів заявника слідчим слідчому судді не надано.
Відтак, жодних із ознак, які б характеризували вказане арештоване майно, як речовий доказ, відповідно до ст. 98 КПК України - немає, а тому, клопотання заявника в частині скасування арешту майна є підставним та підлягає задоволенню.
При цьому, обов`язок повернути власнику майно безпосередньо виникає у результаті скасування арешту майна, і тому не повинен окремо визначатись слідчим суддею.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.132,169, 174 КПК України, слідчий суддя,

постановив:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, задоволити.
Скасувати арешт накладений на мобільний телефон марки Iphone 11, чорного кольору, який належить працівнику МП «Ягодин» ОСОБА_4 .
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1