Справа № 274/3819/22 Провадження № 1-кс/0274/931/22
УХВАЛА
10.08.2022 м. Бердичів
Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
В С Т А Н О В И В :
Слідча звернулася до суду з указаним клопотанням, у якому просить накласти арешт із забороною користування та розпорядження на зазначене в клопотанні майно а саме: мобільний телефон марки "Samsung Gallaxy A30" imei: НОМЕР_1 ; imei: НОМЕР_2 , належний ОСОБА_5 .
В обґрунтування клопотання слідча вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що у ході огляду місця події від 23.08.2021 року у гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у службовому кабінеті №29 Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській областв, що ща адресою: м. Бердичів, вул. Героїв України, 67 було оглянуто та вилучено до Бердичівського РВП мобільний телефон марки «Samsung Gallaxy A30».
Також допитаний в якості свідка ОСОБА_7 пояснив, що 22.04.2022 він після 04 год. я знаходився на міському пляжі в м. Бердичеві, що по пров. Пляжному в м. Бердичеві та побачив на землі мобільний телефон марки «Samsung Gallaxy A30». Даний телефон я підняв з землі та забрав собі. Так як на даний телефон постійно телефонували я вимкнув його та сім-карту викинув. Телефон я забрав з подальшим його продажем. Так як я не заю куди його можна буде продати, звернувся з прохання до свого сусіда на імя ОСОБА_6 , щоб він допоміг мені з продажем даного телефона на, що останній погодився та я передав йому вищевказаний мобільний телефон.
У зв`язку з вищевикладеним 06.08.2022 вказаний мобільний телефон марки «Samsung Gallaxy A30» імеі: НОМЕР_1 ; імеі: НОМЕР_2 , було визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.
Вказаний мобільний телефон марки «Samsung Gallaxy A30» імеі: НОМЕР_1 ; імеі: НОМЕР_2 має значення у кримінальному провадженні в якості речового доказу, та був вилучений з метою його збереження, можливості уникнення його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Крім того, відповідно до ч.11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Враховуючи, що відсутність заборони на користування та розпорядження майном на яке планується накласти арешт, не зможе забезпечити запобігання ризикам втрати речових доказів, які суттєво впливають на об`єктивність досудового розслідування та втрата вищевказаних речей може призвести до втрати речових доказів і, як наслідок, доказової бази, враховуючи необхідність призначення ряду експертиз, слідча просить задовольнити клопотання.
ІІ. Процедура та позиція учасників справи
В судове засідання учасники провадження не зв`явилися. Слідчий просив розглянути клопотання за його відсутності, клопотання підтримує та просить його задовольнити.
Власник майна про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, свою позицію з приводу заявленого клопотання суду не повідомила.
На підставі ст. 107 КПК України фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів не здійснюється. Відповідно до вимог ст. 108 КПК України ведеться журнал судового засідання.
ІІІ. Кримінально-процесуальне законодавство
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально- протиправним шляхом або отримані юридичною особою.
ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка та висновки
Судом досліджено матеріали, долучені до клопотання: витяг з ЄРДР сформований станом на 25.07.2022, рапорт від 22.07.2022, копію протоколу допиту потерпілого від 06.08.2022, копію заяви від 21.07.2022, копію протоколу огляду місця події від 06.08.2022, копії протоколів допиту свідків від 06.08.2022, копію постанови про визнання речовим доказом від 06.08.2022.
Проаналізувавши клопотання про арешт майна та додатки до нього, суд приходить до висновку, що слідчим у даній справі доведена необхідність накладення арешту у виді тимчасового позбавлення прав на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном з метою забезпечення його збереження як речових доказів у даному кримінальному провадженні, з метою запобігання їх можливої передачі, відчуження, або знищення, та потреби досудового розслідування виправдовують застосування арешту на це майно.
Вказана форма арешту майна не є надмірно обтяжливою для його власника - є розумною та співмірною обставинам можливого кримінального правопорушення на даній стадії досудового розслідування.
Суттєвих шкідливих наслідків застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження для особи, якої він стосується, не вбачається.
Спосіб, у який здійснюється забезпечення кримінального провадження, відповідає завданням кримінального провадження, враховує обставини вчиненого кримінального правопорушення, є розумним і співрозмірним.
З огляду на викладене, беручи до уваги обставини кримінального провадження, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку, що вилучене майно є речовими доказами у кримінальному провадженні, є безпосереднім об`єктом кримінально-протиправних дій, існують достатні підстави вважати, що можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому існує потреба в забезпеченні їх збереження, тобто підтверджені підстави, передбачені ст.ст. 170, 171, 173 КПК України, для задоволення клопотання.
Керуючись ст. ст. 170-173,175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СВ Бердичівського районного відділу поліції ГУНП в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 - задовольнити.
Накласти арешт на майно, а саме: на мобільний телефон марки "Samsung Gallaxy A30" imei: НОМЕР_1 ; imei: НОМЕР_2 , належний ОСОБА_5 .
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором, оскарження ухвали не перешкоджає її виконанню.

Ухвала про арешт майна може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Тетяна БОЛЬШАКОВА