Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/7484/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 вересня 2022 року місто Київ
Подільський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні в залі Подільського районного суду в місті Києві клопотання слідчої СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , поданого в рамках кримінального провадження № 0001750 від 31.08.2022 року, за ознаками вчиненого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

У С Т А Н О В И В :
Слідча СВ Подільського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_5 , в рамках кримінального провадження № 0001750 від 31.08.2022 року, відомості щодо якого внесені до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, звернулась до Подільського районного суду міста Києва із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Обґрунтовуючи подане клопотання слідча зазначила, що у провадженні слідчого відділу Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, знаходяться матеріали кримінального провадження №0001750, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.08.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, процесуальне керівництво у якому здійснює Подільська окружна прокуратура м. Києва.
Під час досудового розслідування в порядку ст. 208 КПК України о 15 год. 50 хв., 31.08.2022 затримано та 01.08.2022 повідомлено про підозру: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Київ, українцю, громадянину України, неодруженому, офіційно не працевлаштованому, який на утриманні має сина 2005 р.н., зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому (зі слів), про те, що він підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні психотропних речовин, з метою збуту, якщо предметом таких дій були особливо небезпечні психотропні речовини у великих розмірах, тобто, у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , посягаючи на встановлені законодавством України суспільні відносини у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів, суспільні відносини, що охороняють здоров`я населення України, в порушення вимог ст. ст.7,12,17,25 Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» від 15.02.1995 № 60-95-ВР (в редакції Закону № 530-У від 22.12.2006 ), Закону України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, а також зловживання ними» від 15.02.1995, наказу Міністерства охорони здоров`я України № 481 від 20.08.2008 та наказу Міністерства охорони здоров`я України № 634 від 29.07.2010, з наступними змінами та доповненнями до наведених нормативних актів, маючи умисел, спрямований на незаконне придбання та зберігання, з метою збуту особливо небезпечних психотропних речовин, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, вчинив кримінальне правопорушення в сфері незаконного обігу наркотичних засобів та психотропних речовин за таких обставин.
Так, у невстановлений слідством час та невстановленому слідстві місці, у ОСОБА_4 , виник злочинний умисел, направлений на незаконне придбання та зберігання з метою збуту особливо небезпечних психотропних речовин у великих розмірах.
З метою реалізації свого злочинного умислу, спрямованого на збут особливо небезпечних психотропних речовин у великих розмірах, ОСОБА_4 , за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, у невстановленої досудовим розслідуванням особи, незаконно придбав з метою подальшого збуту особливо небезпечну психотропних речовин, обіг якої заборонено PVP у великих розмірах, та залишив її зберігати при собі з метою подальшого збуту, третім особам до 31.08.2022.
В подальшому, 31.08.2022 о 15 год. 50 хв., за адресою: м. Київ, вул. Пуща-Водицька, 31, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , був зупинений працівниками поліції. Після чого, 31.08.2022, в період часу з 17 год. 46 хв. по 17 год. 59 хв., під час проведення особистого обшуку ОСОБА_4 , у останнього виявлено та в подальшому вилучено: 8 безбарвних пакетів з полімерного матеріалу з пазовими замками, обмотаних клейкими стрічками з полімерного матеріалу білого кольору, кожен з яких містить кристалоподібну речовину білого кольору, які останній зберігав з метою подальшого збуту.
Згідно висновку експерта № СЕ-19/111-22/36019-НЗПРАП від 01.09.2022, надана на дослідження кристалоподібна речовина білого кольору що знаходились у восьми згортках, містить особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP. Маса PVP у речовині становить 2,84 г. PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он) згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 6 травня 2000 року № 770 «Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів», «Списком №2 наркотичні засоби, обіг яких обмежено» в «Таблиці І», є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено.
Згідно наказу № 280 від 15.05.2015 року Міністерства охорони здоров`я України, «Про внесення змін до наказу МОЗ від 01.08.2000 № 188» встановлено що до 0,15 г. PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он), є невеликим розміром, від 1,5 до 15,0 г., є великим розміром, 20,0 і більше, є особливо великим розміром.
Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні психотропних речовин, з метою збуту, якщо предметом таких дій були особливо небезпечні психотропні речовини у великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
Підстави підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази: протокол затримання особи, підозрюваної у вчинені злочину від 31.08.2022; показання свідка ОСОБА_6 від 31.08.2022; показання свідка ОСОБА_7 від 31.08.2022; показання підозрюваного ОСОБА_4 від 31.08.2022 протокол огляду предмета від 01.09.2022; висновок експерта №СЕ-19/111-22/36019-НЗПРАП від 01.09.2022.
Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора, який підтримав клопотання та просив обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою; підозрюваного та його захисника, які заперечували з приводу задоволення клопотання і просили застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, зокрема, у вигляді домашнього арешту, слідчим суддею встановлено наступне.
Наявні у матеріалах кримінального провадження докази у їх сукупності дають підстави слідчому судді дійти висновку, що органами досудового розслідування обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у причетності до вчиненого кримінального правопорушення, оскільки підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного та неупередженого спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити вказане правопорушення.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини «розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 § 1 (c) Конвенції, передбачає наявність обставин, або відомостей, як переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа можливо вчинила злочин».
Можлива причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого злочину підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме: протокол затримання особи, підозрюваної у вчинені злочину від 31.08.2022; показання свідка ОСОБА_6 від 31.08.2022; показання свідка ОСОБА_7 від 31.08.2022; протокол огляду предмета від 01.09.2022; висновок експерта №СЕ-19/111-22/36019-НЗПРАП від 01.09.2022.
Відповідно до ст. 29 Конституції України, ст. 9 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права 1966 pоку, ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та відповідних положень низки інших міжнародно-правових актів з прав людини і судочинства кожна людина має право на свободу і особисту недоторканність. Застосування до неї як до підозрюваного чи обвинуваченого запобіжних заходів є істотним обмеженням цього права, а тому можливе лише у виняткових випадках, за наявності передбачених законом підстав і в передбаченому законом порядку.
Слідчий суддя враховує те, що злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , відноситься до категорії тяжких, ч. 2 ст. 307 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесене до тяжкого, та санкція передбачає покарання до 10 років позбавлення волі з конфіскацією майна.
Згідно зі змістом ст. ст. 131-132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.
Частиною 1 ст. 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 183 КПК України визначено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років, а до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відтак, слідчий суддя вважає, що під час розгляду клопотання по суті в судовому засіданні встановлено, що наявні у матеріалах кримінального провадження докази у їх сукупності дають підстави слідчому судді дійти висновку, що орган досудового розслідування обґрунтовано підозрює ОСОБА_4 у причетності до інкримінованого йому злочину, прокурором доведені деякі із ризиків, однак, не доведено, що не можливо обрати інший, більш м`який запобіжний захід.
Слідчий суддя вважає, що в даному конкретному випадку, тримання під вартою в цьому провадженні щодо інкримінованого ОСОБА_4 злочину, накладатиме на підозрюваного надмірний тягар, який не відповідає ні особі підозрюваного, ні обставинам даного провадження в їх сукупності.
Тяжкість злочину і суворість можливого покарання самі по собі не можуть бути обґрунтуванням такого запобіжного заходу в конкретних обставинах даного провадження.
На переконання слідчого судді обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, як найбільш обтяжливого запобіжного заходу, в даному конкретному випадку буде неприйнятним, а запобігти встановленим ризикам на стадії досудового розслідування буде можливо і без тимчасової ізоляції підозрюваного від суспільства в місцях несвободи.
Тому слідчий суддя вважає, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і не буде надмірним тягарем для нього і хоча домашній арешт накладає на підозрюваного менше обмежень та менший рівень страждання та труднощів, ніж звичайне тримання під вартою в установі виконання покарань, він усе одно становить собою позбавлення свободи у розумінні статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод відповідно до практики ЄСПЛ.
Відтак, враховуючи все вище перелічене, наведені у клопотанні ризики, а також тяжкість інкримінованого йому кримінального правопорушення і його наслідки, з урахуванням вимог ст. 181 КПК України слідчий суддя вважає за необхідне у задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити і обрати щодо підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби з 21.00 год. до 06.00 год. наступної доби, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора, або суду та з покладенням на нього обов`язків: не відлучатися із місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Керуючись ст. ст. 234 236, 303, 307, 309, 376 КПК України

У Х В А Л И В :
У задоволенні клопотання слідчої СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_5 , поданого в рамках кримінального провадження № 0001750 від 31.08.2022, року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити;
Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту в період доби з 21.00 год. до 06.00 год. наступної доби, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 строком на 30 діб;
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки: не відлучатися із місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
Строк виконання покладених обов`язків рахувати - 30 діб з дня постановлення ухвали;
Обов`язки покладаються на ОСОБА_4 на строк дії ухвали;
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_5 ;
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, представники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтись в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю;
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8