Справа № 699/304/22
Номер провадження 1-кс/699/49/22
УХВАЛА
про відмову у задоволенні скарги
04.04.2022 м. Корсунь-Шевченківський

Слідчий суддя Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчих Слідчого відділення Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

УСТАНОВИВ:
До Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від ОСОБА_3 в порядку ст. 303 КПК України надійшла скарга на бездіяльність слідчого стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За змістом поданої скарги ОСОБА_3 вказує на те, що 17.03.2022 він подав заяву на номер 102 про те, що невідомими особами на повороті дороги до села Валява облаштовано блок пост всупереч норм законодавства України.

Невідомі особи зупиняють автомобілі і за допомогою мисливської зброї примушують водіїв надати їм для огляду автомобілі та вимагають для огляду паспорти з реєстрацією місця проживання.

У скаржника також вимагали документи, оглядали його автомобіль і навіть намагалися поставитиналежний скаржнику автомобіль на стоянку через підозру щодо належності скаржника до складу диверсійно розвідувальної групи. Скаржник вважає, що ці невідомі особи привласнили собі повноваження впливу, хоча знають, що скаржник є мешканцем села Валява. Невідомих осіб було 6 чоловік, старший з них ОСОБА_4 . Серед цих осіб також був ОСОБА_5 . Інші особи скаржнику невідомі.

Про дану подію ОСОБА_3 повідомив поліцію за телефоном 102 (реєстраційний номер у журналі № 1033 від 17.03.2022). Однак, на думку скаржника, всупереч положенням ст. 214 КПК України, станом на дату подачі скарги він не отримав повідомлення про внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

За змістом прохальної частини скарги ОСОБА_3 просить:

- розглянути подану скаргу у термін 3 дні;

- визнати в діях слідчого кримінальну бездіяльність;

- зобов`язати слідчого відділу поліції відповідно до вимог ст. 214 КПК України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідні дані за його заявами та розпочати досудове розслідування відносно громадян, які привласнили собі повноваження поліції;

- розглянути подану скаргу за його відсутності, оскільки у державі карантинні ковід обмеження та є відповідні розпорядження Вищої Ради правосуддя.

У порядку автоматичного розподілу вказана скарга надійшла на розгляд слідчому судді ОСОБА_1 .

Ухвалою від 22.03.2022 відкрито провадження з розгляду даної скарги, її розгляд призначено на 24.03.2022 та зобов`язано начальника СВ ВП № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області надати суду до початку судового засідання всі наявні документи, які стосуються зазначеної скарги (реєстраційний номер у журналі № 1033 від 17.03.2022).

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

У судове засідання були викликані скаржник та слідчий, проте до суду вони не з`явилися.

ОСОБА_3 у скарзі зазначав, що просить її розгляд здійснювати без його участі.

Представник СВ ВП № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області у судове засідання не з`явився. Однак від ВП № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області надійшли копії матеріалів звернення ОСОБА_3 , зареєстроване як інформаційне звернення ЄО № 1003 від 17.03.2022.

У зв`язку з неприбуттям в судове засідання осіб, які беруть участь у судовому провадженні, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Перевіривши надані матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Положеннями ч. 1 ст. 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового провадження.

Зокрема у вказаному порядку може бути оскаржено бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

При цьому, положеннями КПК України не визначена територіальна підсудність скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування, оскарження яких регламентоване главою 26 цього Кодексу.

Однак, виходячи зі змісту положень п. 18 ч. 1 ст. 3, ч. 6 ст. 9, ч. 2 ст. 132 КПК України, скарги в порядку ст. 303 КПК України подаються до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування кримінального провадження, якого стосується скарга.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 5 КПК України процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається, згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

За приписами ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Відповідно до статей 22, 26 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України, сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень, передбачених цим кодексом.

У порядку, визначеному ч. 1 ст. 303 КПК України, може бути оскаржено бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Виходячи зі змісту ст. 214 КПК України, повноваженнями щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Положеннями ч. 4 ст. 214 КПК України визначено, що слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

При цьому слідчий суддя звертає увагу скаржника, що відповідно до положень ст. 214 КПК України внесенню до ЄРДР підлягає не будь-яка заява, а лише заява, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення.

Відповідно до змісту матеріалів звернення ОСОБА_3 , зареєстрованого як інформаційне звернення ЄО № 1003 від 17.03.2022, слідчим суддею встановлено, що згідно з рапортом інспектора СРПП ВП № 1 (м. Корсунь-Шевченківський) ЧРУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 17.03.2022 об 11.40 год. надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 17.03.2022 об 11.36 год. за адресою: Городищенський район, с. Валява, вулиця невідома, заявник ОСОБА_3 повідомив, що працівник оборони Гаркуша перевищив свої повноваження. Заявник просить про прибуття наряду поліції. Під час виїзду на місце події було встановлено, що заявника було зупинено на блокпосту учасниками тер оборони. ОСОБА_3 це не сподобалося, оскільки він вважає, що його потрібно знати особисто та не зупиняти. Факт конфлікту через зупинку відсутній.

У зв`язку з відсутністю даних, які б вказували на наявність кримінального правопорушення, та неможливістю у зв`язку з цим ввести відповідну інформацію до ЄРДР, матеріали звернення ОСОБА_3 зареєстровані в ІТС ІПНП (журналі ЄО) ВП № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області 17.03.2022 за № 1033 Слідчим відділенням ВП № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області 18.03.2022 надіслані до ВП № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області для розгляду згідно з Законом України «Про звернення громадян» або КУпАП.

Оцінивши обставини справи, слідчий суддя дійшов висновку, що заява ОСОБА_3 не містить відомостей, які б вказували на вчинення конкретного кримінального правопорушення за вказаних ОСОБА_3 обставин. Заява не містить фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення та жодних доказів на підтвердження неправомірних дій, а містить лише оціночні судження скаржника щодо події, яка відбулася.

Також слід звернути увагу, що Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2020 № 2102-IX, в Україні введено воєнний стан.

Відповідно до положень ст. 18 Закону України «Про оборону України» територіальна оборона України організовується та здійснюється відповідно до Закону України «Про основи національного спротиву» з урахуванням особливостей, визначених законодавством про оборону, мобілізацію та правовий режим воєнного стану.

Згідно зі ст. 3 Закону України «Про основи національного спротиву» складовими національного спротиву є територіальна оборона, рух опору та підготовка громадян України до національного спротиву.

Завданнями територіальної оборони є:

- своєчасне реагування та вжиття необхідних заходів щодо оборони території та захисту населення на визначеній місцевості до моменту розгортання в межах такої території угруповання військ (сил) або/чи угруповання об`єднаних сил, призначених для ведення воєнних (бойових) дій з відсічі збройної агресії проти України;

- участь у здійсненні заходів щодо тимчасової заборони або обмеження руху транспортних засобів і пішоходів поблизу та в межах зон/районів надзвичайних ситуацій та/або ведення воєнних (бойових) дій;

- участь у забезпеченні заходів громадської безпеки і порядку в населених пунктах;

- участь у боротьбі з диверсійно-розвідувальними силами, іншими збройними формуваннями агресора (противника) та не передбаченими законами України воєнізованими або збройними формуваннями.

Відповідно до ч. 1 ст. 20 Закону України «Про основи національного спротиву» виконання завдань територіальної оборони здійснюється поза районами ведення воєнних (бойових) дій.

Положеннями ч.ч. 2, 3 ст. 22 Закону України «Про основи національного спротиву» встановлено, що застосування зброї, бойової техніки та спеціальних засобів Збройними Силами України, іншими складовими сил безпеки та сил оборони під час виконання завдань територіальної оборони здійснюється відповідно до законодавства України.

Члени добровольчих формувань територіальних громад мають право застосовувати під час виконання завдань територіальної оборони особисту мисливську зброю, стрілецьку зброю, інші види озброєння та боєприпаси до них у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Ураховуючи введення в Україні воєнного стану представники територіальної оборони наділені повноваженнями обмежувати рух транспортних засобів, забезпечувати заходи громадської безпеки і порядку в населених пунктах, брати участь у боротьбі з диверсійно-розвідувальними силами, зокрема шляхом встановлення осіб громадян та огляду їхніх транспортних засобів на наявність підозрілих речей. Крім того, членам добровольчих формувань територіальних громад дозволено застосовувати зброю.

Зважаючи на викладене, скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого не підлягає задоволенню.

Разом з тим слідчий суддя вважає за необхідне звернути увагу скаржника, що під час дії воєнного стану, як особливого періоду, необхідно з посиленою увагою дотримуватися приписів чинного, у тому числі кримінально-процесуального, законодавства. Ураховуючи введений в країні воєнний стан та суттєве збільшення навантаження на суддів як носіїв судової влади, подання безпідставних скарг (заяв), які за законом мають розглядатися як невідкладні, може бути розцінено як підривна діяльність в державі.
Додатково слід зазначити, що в межах даної справи скаржник звернувся до слідчого судді з заявою, у якій зазначає, що прийняті раніше слідчим суддею ОСОБА_1 ухвали в межах інших судових проваджень за іншими скаргами ОСОБА_3 щодо невнесення слідчим заяв до ЄРДР, на думку ОСОБА_3 , ухвалені з порушенням норм чинного законодавства. Скаржник заявляє, що слідчий суддя ОСОБА_1 під час розгляду справи виходить за межі поданої скарги на дії слідчого. Зазначена заява містить вказівки слідчому судді як саме треба ухвалювати рішення за скаргами ОСОБА_3 . Також зазначив, що слідчий суддя порушуєте присягу судді, зловживає посадою та покриваєте дії слідчого поліції. На підставі ст. 19 Конституції України відповідно до вимог п. 4 ст. 214 КПК України скаржник просить слідчого суддю не порушувати норми та Закони України та не виходити за межі поданої скарги, оскільки у ОСОБА_3 немає бажання подавати на суддю ОСОБА_1 скаргу до Вищої кваліфікаційнох комісії суддів, про шо ОСОБА_3 вважає за необхідне попередити суддю з метою уникнення подальшого непорозуміння.

На думку слідчого судді метою подання вказаної заяви є намагання скаржника ОСОБА_3 здійснити втручання в діяльність судових органів, відповідальність за що передбачена ст. 376 КК України.

Керуючись ст.ст. 38, 303-307, 309, 392, 395 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчих Слідчого відділення Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Копію ухвали невідкладно направити скаржнику та слідчому.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Черкаського апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, установленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддяОСОБА_1