Категорія: ст. 303 КПК України. Суддя-доповідач у апеляційній інстанції ОСОБА_2
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
Іменем України

27 вересня 2022 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду матеріали справи за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 28 липня 2022 року,

у с т а н о в и л а:

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 28 липня 2022 року відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 , що діє в інтересах ОСОБА_7 , на бездіяльність уповноважених службових осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Ухвала місцевого суду вмотивована тим, що судовим розглядом встановлено, що вказана заява ОСОБА_7 від 28.06.2022 листом Державного бюро розслідувань скерована до Головного управління Національної поліції в Київській області для розгляду в межах чинного законодавства, а отже скарга адвоката ОСОБА_6 є безпідставною.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді місцевого суду, адвокат ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , подав апеляційну скаргу, в якій просить: поновити строк на апеляційне оскарження; скасувати ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 28.07.2022 р.; винести нову ухвалу, якою задовольнити скаргу від 08.07.2022 р., а саме: зобов`язати відповідних уповноважених осіб ТУ ДБР, розташованого у м. Києві, внести відповідні відомості до ЄРДР згідно заяви ОСОБА_7 від 28.06.2022. за викладеними у вказаній заяві ОСОБА_7 відомостями та обставинами, що містять ознаки вчинення кримінального правопорушення, та кваліфікувати діяння за відповідними статтями КК України; розпочати досудове розслідування у відповідному кримінальному провадженні, про що повідомити ОСОБА_7 ; через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявниці відповідний витяг з ЄРДР з відомостями про зареєстроване кримінальне провадження відповідно до її заяви від 28.06.2022 р.

Щодо пропущеного строку на апеляційне оскарження вказує, що ним, як представником ОСОБА_7 копія вказаної ухвали була отримана нарочно в приміщенні Печерського районного суду міста Києва лише 16.08.2022 року, про що свідчить розписка, раніше вказаної дати ні заявник ОСОБА_7 , ні адвокат ОСОБА_6 не отримали копію рішення та не повідомлялися про зміст вказаної ухвали. Крім того, на день звернення з апеляційною скаргою, в Єдиному державному реєстрі судових рішень відсутня надіслана судом першої інстанції до реєстру електронна копія оскаржуваної ухвали.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що всупереч вимог ст. 214 КПК України відомості з вказаної заяви ОСОБА_7 не були внесені до ЄРДР, та відбулося перенаправлення заяви-повідомлення ОСОБА_7 до Головного управління поліції в Київській області, що свідчить про неналежний та непередбачений кримінально-процесуальним законодавством України спосіб розгляду поданої заявником заяви-повідомлення про вчинення кримінального правопорушення.

Вказує, що слідчим суддею було здійснено розгляд заяви на предмет наявності події та елементів складу кримінального правопорушення, обов`язок доказування яких покладено на слідчий орган досудового розслідування.

Представник прокуратури та апелянт в судове засідання не з`явилися, про день та час судового засідання, повідомлялися належним чином, причини неявки суду невідомі, а тому враховуючи положення ст. 405 КПК України, колегія суддів вважає за можливе проводити апеляційний розгляд у відсутність прокурора та апелянта.

Крім того, апеляційний суд приймає до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно виконувати процесуальні обов`язки.

Як зазначено у п. 66 справи Європейського суду з прав людини "Смірнова проти України" розумність тривалості провадження повинна бути оцінена в світлі обставин справи та з огляду на наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів, а також предмет спору (Frydlender v. France, N 30979/96, параграф 43, ECHR 2000-VII). Крім того, відповідно до п. 69 даної справи обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається в першу чергу на відповідні державні органи (Mitchell and Holloway v. the United Kingdom,

no. 44808/98, параграф 56, рішення від 17 грудня 2002 року).

Заслухавши доповідь головуючого судді, перевіривши та дослідивши доводи апеляційної скарги, матеріали судової справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, з таких підстав.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 395 КПК України ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення. Згідно ч. 3 зазначеної статті, якщо ухвалу суду було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Враховуючи, що ухвалу суду про відмову у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 від 28.07.2022 року було постановлено без особи, яка її оскаржує та те, що автор апеляційної скарги ОСОБА_6 отримав ухвалу лише 16.08.2022 року / а.с. 27/, та як убачається з матеріалів провадження, подав апеляційну скаргу на дану ухвалу 19.08.2022 року, про що свідчить дата на штампі вхідної кореспонденції апеляційного суду /а.с. 29/, тобто в строк, передбачений п. 3 ч. 2, ч. 3 ст. 395 КПК України, отже колегія суддів вважає, що строк на апеляційне оскарження має бути поновлений, оскільки він був пропущений з поважних причин.

Згідно ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

На переконання колегії суддів, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні доводів апеляційної скарги та матеріалів провадження, ухвала слідчого судді зазначеним вимогам кримінального процесуального закону не відповідає.

Як убачається з матеріалів, наданих судом першої інстанції, до Печерського районного суду міста Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , від 14.07.2022 на бездіяльність уповноважених службових осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

28 липня 2022 року ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва відмовлено у задоволенні адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 від 14.07.2022 на бездіяльність уповноважених службових осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Згідно з п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 55 Конституції України, права і свободи громадянина України захищаються судом. Суть такого захисту полягає в тому, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора під час досудового розслідування регламентовано Главою 26 КПК України.

Так, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Кожен, хто вважає, що його права і свободи порушуються, повинен мати право на ефективний засіб правового захисту у відповідному національному органі, навіть якщо порушення вчинили особи, діючи в ролі офіційних осіб (стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Приписами ч. 1 ст. 214 КПК України встановлено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Згідно з частиною четвертою цієї статті Кодексу слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

З матеріалів провадження вбачається, що 28.06.2022 року ОСОБА_7 подала заяву до Державного бюро розслідувань у місті Києві про вчинення кримінального правопорушення.

Однак, на час звернення зі скаргою до Печерського районного суду міста Києва, заявник відповідних відомостей про те, що дані за заявою від 28.06.2022 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань не отримував.

Враховуючи, що заява ОСОБА_7 від 28 червня 2022 року формально містить відомості про вчинення кримінального правопорушення, уповноважена особа зобов`язана була невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати досудове розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Посилання слідчого судді на те, що заява ОСОБА_7 від 28.06.2022 листом Державного бюро розслідувань скерована до Головного управління Національної поліції в Київській області для розгляду в межах чинного законодавства, є необґрунтованими, зважаючи на те, що визначений у ч. 1 ст. 214 КПК України обов`язок слідчого, дізнавача або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Окрім цього, відповідно до правової позиції, викладеної в п. п. 1.1 Узагальнення «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», затверджених на засіданні Зборів суддів Вищого спеціалізованого суду України 23 грудня 2016 року, визначений ч. 1 ст. 214 КПК України, обов`язок слідчого або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Тому неприпустимим є здійснений слідчим суддею передчасний висновок про відмову в задоволенні скарги з наведених підстав.

Згідно з вимогами п. 3 ч. 1 ст. 409 КПК України підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи у суді апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, а згідно з ч. 1 ст. 412 КПК України істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення цього Кодексу, які перешкоджали або могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Призначаючи новий розгляд в суді першої інстанції, суд апеляційної інстанції застосовує на підставі ч. 6 ст. 9 КПК України загальні засади кримінального провадження, а саме вимоги п. 2 ч. 1 ст. 7 КПК України щодо забезпечення принципу законності кримінального провадження, оскільки допущені судом істотні порушення кримінального процесуального закону не входять в перелік підстав для призначення нового розгляду в суді першої інстанції, передбачених ст. 415 КПК України.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку про необхідність скасування ухвали слідчого судді місцевого суду і постановлення нової ухвали про часткове задоволення апеляційної скарги адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , та призначення нового розгляду цього провадження слідчим суддею Печерського районного суду міста Києва.

Керуючись ст. ст. 303, 304, 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду,

п о с т а н о в и л а:

Поновити адвокату ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , строк на апеляційне оскарження ухвали Печерського районного суду міста Києва від 28 липня 2022 року.

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 28 липня 2022 року, якою відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , на бездіяльність уповноважених службових осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою призначити новий розгляд слідчим суддею Печерського районного суду міста Києва скарги адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , на бездіяльність уповноважених службових осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Ухвала апеляційного суду є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

С У Д Д І:

ОСОБА_8 з ю б і н ОСОБА_9 . М и к о л ю ОСОБА_10 Ш р о л ь