Справа № 369/4883/22
Провадження №1-кс/369/818/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17.06.2022 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого СВ ВП №1 Бучанського РУП Головного управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000246 від 16.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
Слідчим відділом Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000246 від 16.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Клопотання обґрунтоване ти, що Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ.

Крім того, Указом Президента України №133/2022 від 14 березня 2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» частково змінено статтю 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, який затверджено Законом України від 15 березня 2022 року №2119-ІХ.

Крім того, Указом Президента України №259/2022 від 18 квітня 2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» частково змінено статтю 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX (зі змінами, внесеними Указом від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-IX), продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, який затверджено Законом України № 2212-IX від 21.04.2022.

Крім того, Указом Президента України 17 травня 2022 року № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» частково змінено статтю 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX (зі змінами, внесеними Указом від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-IX, та від 18 квітня 2022 року № 259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-IX ), продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб, який затверджено Законом України № 2263-IX від 22.05.2022.

Досудовим розслідування встановлено, що 16.06.2022 близько 08 години 00 хвилини (більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено) ОСОБА_4 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , де застосовуючи до потерпілої ОСОБА_7 насильство, яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілої, а саме схопив останню за руки та утримуючи потерпілу, наніс декілька ударів лівою рукою в область голови та тіла, після чого відкрито заволодів мобільним телефоном марки «Айфон 7+» срібного кольору, срібною каблучкою, навушниками «QCY», та золотою обручкою, які належать потерпілій.

Після чого, ОСОБА_4 з місця вчинення злочину зник, викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим заподіяв потерпілій ОСОБА_7 матеріального збитку.

Слідчий у поданому клопотанні також вказує, що у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Вишневе Бучанського (колишній Києво-Святошинський) району Київської області, українець, громадянин України, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий.

Крім цього у відповідності до вимог п. 3 ч.1 ст. 276, ч. 1 ст.278 КПК України, слідчим за погодженням з прокурором ОСОБА_4 було оголошено про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення.

Підозра ОСОБА_4 обґрунтовується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події, протоколом допиту потерпілої, протоколом затримання підозрюваного в порядку ст. 208 КПК України, протоколом огляду речей, протоколом впізнання речей з потерпілою, постановою про визнання речовими доказами, іншими доказами в їх сукупності.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 є забезпечення виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органу досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, органом досудового розслідування не встановлено, що підозрюваний ОСОБА_4 має постійне місце роботи та засоби для існування, не має неповнолітніх дітей та/або членів сім`ї на утримані, то підозрюваний може під страхом неминучості покарання переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Враховуючи ці обставини, існує реальний ризик переховування підозрюваного ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та суду задля уникнення кримінальної відповідальності.

Ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, обґрунтовується тим, що в ході здійснення досудового розслідування не встановлено місце знаходження викраденої золотої обручки, про яку в своїй заяві вказує потерпіла, а отже підозрюваний ОСОБА_4 може знищити, спотворити чи будь-яким іншим чином знищити або приховати речовий доказ по справі.

Реальним є і ризик незаконного впливу на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки досудове розслідування триває та встановлюються всі можливі свідки даної події, а оскільки підозрюваний є місцевим мешканцем, то може чинити тиск на свідків для зміни їх показань в подальшому. Крім цього, потерпіла у цьому кримінальному провадженні є колишньою дружиною підозрюваного та підозрюваний ОСОБА_4 може чинити тиск на потерпілу для зміни її показань в подальшому для уникнення від кримінальної відповідальності та покарання.

Ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином полягає в тому, що підозрюваний ОСОБА_4 , маючи широке коло друзів та знайомих, може підбурити останніх для надання неправдивих показань з-приводу обставин вище вказаної події.

На підставі вище наведеного, слідчий просив слідчого суддю, застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Вишневе Бучанського (колишній Києво-Святошинський) району Київської області, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, у вигляді тримання під вартою в Державній установі Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор» строком 60 днів.

Під час судового засідання прокурор Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 вимоги клопотання підтримала та просила задовольнити в повному обсязі.
Підозрюваний ОСОБА_4 та захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечували, просили у задоволенні клопотання відмовити та обрати більш м`який запобіжний захід.
Суд, вивчивши клопотання, додані до нього документи, заслухавши думку учасників процесу, дійшов наступного висновку.
Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні, зокрема: протоколом огляду місця події, протоколом допиту потерпілої, протоколом затримання підозрюваного в порядку ст. 208 КПК України, протоколом огляду речей, протоколом впізнання речей з потерпілою, постановою про визнання речовими доказами, іншими доказами в їх сукупності.
Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи у продовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтовано гарантіями явки до суду.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
В даному випадку, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, що відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином та за яке законом передбачене покарання у вигляді позбавленням волі на строк від семи до десяти років.
Судом встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Вишневе Бучанського (колишній Києво-Святошинський) району Київської області, українець, громадянин України, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від семи до десяти років, підозра про вчинення ОСОБА_4 злочину є обґрунтованою, але при цьому слідчим та прокурором не наведено доказів, які б свідчили про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який є винятковим запобіжним заходом, не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, тому слідчий суддя, враховуючи положення ст.ст. 177, 178 КПК України, приходить до переконання про необхідність застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з метою запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.
Відповідно до практики Європейського суду з захисту прав людини, рішення суду повинне забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Таким чином, вважаю, що в задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід відмовити та застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, який забезпечить належне виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Відповідно до ст. 181 Кримінального процесуального кодексу України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
У задоволенні клопотання слідчого СВ ВП №1 Бучанського РУП Головного управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000246 від 16.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України - відмовити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 59 (п`ятдесят дев`ять) діб, тобто до 15 серпня 2022 року (включно).
Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на 59 (п`ятдесят дев`ять) діб, тобто до 15 серпня 2022 року (включно) наступні обов`язки:
- не відлучатися з місця проживання, що за адресою: АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, слідчого судді, суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у вказаному провадженні;
- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за межі території України, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1