Справа 303/5720/22
№ 1-кп/303/410/22
Номер рядка с/з 94
У Х В А Л А
26 серпня 2022 року м. Мукачево
Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області
у складі: головуючого судді ОСОБА_1
секретар судового засідання ОСОБА_2
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого,
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, уродженця та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , тимчасово проживаючого за адресою: АДРЕСА_4 , раніше судимого,
- у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.4 ст.186 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
сторони обвинувачення - прокурора ОСОБА_5
сторони захисту - обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4
- захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7
- потерпілих ОСОБА_8 ,
ОСОБА_9 С Т А Н О В И В:
22 серпня 2022 року до Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області, для розгляду по суті, надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.4 ст.186 КК України з доданими до нього реєстром матеріалів досудового розслідування, розпискою підозрюваних та їх захисників про отримання копії обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування.
Відносно обвинувачених ОСОБА_3 та ОСОБА_4 під час досудового розслідування було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 27.08 2022 року.
У підготовчому судовому засіданні не встановлено перешкод призначення судового розгляду, підстави для прийняття рішення, передбаченого п. 1-4 ч. 2 ст.314 КПК України, відсутні.
Прокурор вважає за можливе призначити судовий розгляд кримінального провадження у відкритому судовому засіданні, інші учасники судового засідання, проти призначення судового розгляду не заперечили.
Прокурор подав суду клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави.
Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України тобто відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчинений повторно, поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, за попередньою змовою групою осіб, вчинений в умовах воєнного стану, який відповідно до ст.12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів та за яке Кримінальним кодексом України передбачено покарання на строк до десяти років. Пред`явлене ОСОБА_3 обвинувачення за ч.4 ст.186 КК України, обґрунтовується сукупністю здобутих в ході досудового розслідування доказів у межах даного кримінального провадження. За результатами досудового розслідування 22.08.2022 року на розгляд до Мукачівського міськрайонного суду скеровано обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.4 ст.186 КК України. Обвинувачений ОСОБА_3 перебуваючи на волі може: може переховуватися від суду, усвідомлюючи тяжкість покарання, а також незаконно впливати на потерпілих та свідків, у цьому кримінальному провадженні, що може призвести до зміни їх показів та перешкоджати повному, всебічному та неупередженому дослідженню всіх обставин події, що вказує на наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України. Усвідомлення тяжкості покарання, яке загрожує ОСОБА_3 у випадку визнання його винним, може спонукати обвинуваченого до вчинення дій, спрямованих на перешкоджання повному і об`єктивному судовому провадженню, що вказує на наявність, ризиків, передбачених: п.1), п.3), та п.5) ст.177 КПК України. Таким чином, з урахуванням особи обвинуваченого, його суспільної небезпечності, обставин вчинення цього кримінального правопорушення прокурор вважає що до ОСОБА_3 необхідно застосувати, саме запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави, так як тільки такий запобіжний захід дозволить запобігти настанню вказаним ризикам і забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також виконання завдань кримінального судочинства. Підставою застосування та продовження дії запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.
Потерпілі підтримали позицію прокурора.
Обвинувачений ОСОБА_3 , просив відмовити прокурору у задоволенні клопотання про обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки не має наміру ухилятися від суду, бо не вчиняв інкримінованого йому злочину.
Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_7 , просив відмовити прокурору у задоволенні клопотання про обрання відносно його підзахисного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та обрати відносно його підзахисного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки відсутні ризики, на які вказує прокурор. При цьому подав суду характеризуючи дані на особу обвинуваченого ОСОБА_3 дворічної давності.
Прокурор подав суду клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави.
Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України тобто відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчинений повторно, поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, за попередньою змовою групою осіб, вчинений в умовах воєнного стану, який відповідно до ст.12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів та за яке Кримінальним кодексом України передбачено покарання на строк до десяти років. Пред`явлене ОСОБА_4 обвинувачення за ч.4 ст.186 КК України, обґрунтовується сукупністю здобутих в ході досудового розслідування доказів у межах даного кримінального провадження. За результатами досудового розслідування 22.08.2022 року на розгляд до Мукачівського міськрайонного суду скеровано обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.4 ст.186 КК України. Обвинувачений ОСОБА_4 перебуваючи на волі може: може переховуватися від суду, усвідомлюючи тяжкість покарання, а також незаконно впливати на потерпілих та свідків, у цьому кримінальному провадженні, що може призвести до зміни їх показів та перешкоджати повному, всебічному та неупередженому дослідженню всіх обставин події, що вказує на наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України. Усвідомлення тяжкості покарання, яке загрожує ОСОБА_4 у випадку визнання його винним, може спонукати обвинуваченого до вчинення дій, спрямованих на перешкоджання повному і об`єктивному судовому провадженню, що вказує на наявність, ризиків, передбачених: п.1), п.3), та п.5) ст.177 КПК України. Таким чином, з урахуванням особи обвинуваченого, його суспільної небезпечності, обставин вчинення цього кримінального правопорушення прокурор вважає що до ОСОБА_4 необхідно застосувати, саме запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави, так як тільки такий запобіжний захід дозволить запобігти настанню вказаним ризикам і забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також виконання завдань кримінального судочинства. Підставою застосування та продовження дії запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.
Потерпілі підтримали позицію прокурора.
Обвинувачений ОСОБА_4 , просив відмовити прокурору у задоволенні клопотання про обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки не має наміру ухилятися від суду, бо не вчиняв інкримінованого йому злочину.
Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_6 , просила відмовити прокурору у задоволенні клопотання про обрання відносно його підзахисного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та обрати відносно її підзахисного запобіжний захід у вигляді застави, оскільки відсутні ризики, на які вказує прокурор. При цьому, не подала суду даних, на підтвердження фінансової можливості внесення застави обвинуваченим чи поручителем.
Заслухавши позицію прокурора з приводу заявленого клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави відносно обвинуваченого ОСОБА_3 та обвинуваченого ОСОБА_4 , думку кожного з обвинувачених та їх захисників, потерпілих, дослідивши клопотання, суд приходить до висновку, що заявлені прокурором клопотання підлягають до задоволення, з наступних підстав:
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Підставою застосування запобіжних заходів є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Враховуючи практику Європейського суду та положення ч.1 ст. 178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Прокурором у клопотанні та судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим ОСОБА_3 та ОСОБА_4 інкримінованого кожному з них кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.4 ст.186 КК України, тобто відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчинений повторно, поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, за попередньою змовою групою осіб, вчинений в умовах воєнного стану, який відповідно до ст.12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів та за яке Кримінальним кодексом України передбачено покарання на строк до 10-ти років, за яким ОСОБА_3 та ОСОБА_4 пред`явлено обвинувачення, зокрема, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 обвинувачуються у вчиненні умисного, кримінального правопорушення (злочину) проти власності, вчинений повторно, поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, за попередньою змовою групою осіб, що вказує на їх ( ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ) нестійкі моральні переконання та відсутність у них поняття недоторканості права власності та цінності людського здоров`я, у обвинувачених немає постійного місця роботи, не має постійного доходу, а тому існують ризики, що обвинувачені ОСОБА_3 та ОСОБА_4 перебуваючи на волі можутье переховуватися від суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності, незаконно впливати на свідків, вчиняти інші кримінальні правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, у зв`язку з чим, жоден з більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України не може запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам передбаченим ст. 177 КПК України, а тому до обвинуваченого ОСОБА_3 та обвинуваченого ОСОБА_4 слід застосувати міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.
Згідно ст.183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Відповідно до правової позиції Європейського суду у справі "Марченко проти України", при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
При вирішенні питання щодо можливості застосування до обвинувачених ОСОБА_3 та ОСОБА_4 більш м`яких запобіжних заходів, суд враховує вимоги ст.29 Конституції України, ст.9 Загальної Декларації прав людини, ст.5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод і ст.12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом.
При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У цьому контексті має враховуватися, зокрема, особистість обвинуваченого, його моральні переконання, майновий стан і зв`язки з державою, в якій він зазнає судового переслідування.
Під час розгляду кримінального провадження в судовому засіданні не здобуто відомостей, які би безумовно свідчили про неможливість тримання обвинуваченого ОСОБА_3 та обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою за станом здоров`я, також судом не отримано відомостей, щодо їх міцних соціальних зв`язків чи іншого комплексу обставин, які би переважили ризики передбачені ст.177 КПК України.
Отже, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства, колегія суддів вважає, що наявні підстави для обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, альтернативні (більш м`які) запобіжні заходи не в змозі гарантувати належну процесуальну поведінку обвинуваченого та виконання ним процесуальних рішень суду, а тому наявна необхідність застосування такої міри запобіжного заходу, як тримання під вартою із визначенням строку у межах шістдесяти днів, відповідно до ч.1 ст. 197 КПК України.
Згідно ч. 4 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненного із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Керуючись: ст. 176 - 179, 193, 314, ч.3 ст.315, 316, 371, 372 , 376 КПК України, суд
п о с т а н о в и в:
Призначити судовий розгляд у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.4 ст.186 КК України, на 14:00 годин 31 серпня 2022 року в приміщенні Мукачівського міськрайонного суду по вул. Літуна Андрія (бувша Л. Толстого), 13-а в м. Мукачеві (зал судових засідань).
Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення застави, строком на 60 днів, тобто по 24 жовтня 2022 року, включно.
Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, уродженця та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , тимчасово проживаючого за адресою: АДРЕСА_4 , раніше судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення застави, строком на 60 днів, тобто по 24 жовтня 2022 року, включно.
Судовий розгляд кримінального провадження буде проводитися суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.
В судове засідання викликати: прокурора (відповідно до ч.2 ст.37 КПК України), доставити обвинувачених (які утримуються під вартою в Закарпатському УВП № 9 м. Ужгород), викликати захисників та потерпілих.
Ухвала в частині застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинувачених ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , після її оголошення підлягає негайному виконанню.
Контроль за виконанням ухвали в частині застосування запобіжного заходу, покласти на прокурора у даному кримінальному провадженні.
Копію ухвали вручити обвинуваченим та їх захисникам негайно після її оголошення та направити учасникам судового провадження для відому.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення і може бути оскаржена в частині застосування запобіжного заходу в апеляційному порядку протягом п`яти діб з дня проголошення.

Головуючий Наталія МОРОЗОВА