Дата документу 19.04.2022 Справа № 554/2440/22
Провадження № 1-кс/554/3646/2022
У Х В А Л А
19 квітня 2022 року м. Полтава
07.03.2022 року, близько о 10:00 год. працівниця магазину, перебуваючи в продовольчому кіоску, що за адресою: АДРЕСА_1 , діючи таємно, шляхом вільного доступу з каси, здійснила крадіжку грошових коштів у сумі 29 000 грн., в умовах дії військового стану, завдавши вказаними діями матеріального збитку ОСОБА_5 .
В ході досудового розслідування 28.03.2022 року було допитано потерпілого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_2 . Останній в ході допиту пояснив, що в період часу з 21.02.2022 по 07.03.2022, в його власному кіоскі (продовольчих товарів), який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , працювала гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
07.03.2022 року о 10:00 год. потерпілому зателефонувала ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка теж працює на посаді продавця в вищевказаному кіоску, повідомила, що о 08:00 год. вона підійшла на перезміну, де перебувала ОСОБА_6 , яка відразу зачинила кіоск та попрохала її почекати кілька хвилин на вулиці, поки остання сходить до банку. Цього дня вони повинні були перерахувати весь товар та отримати зарплату за відпрацьовані дні. ОСОБА_7 чекала її близько 2 годин на вулиці, після чого повідомила ОСОБА_5 , що та не виходить на зв`язок. При приїзді на місце події, потерпілим було виявлено відсутність грошових коштів з каси, у розмірі 29 000 грн.
28.03.2022 року з потерпілим було проведено впізнання особи за фотознімками, в результаті якого він впізнав на фотозображенні №2, особу жіночої статі якою є ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , жителька: АДРЕСА_3 .
14.04.2022 року на підставі ухвали слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтава був проведений обшук за місцем проживання ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , за адресою: АДРЕСА_4 . В ході проведення обшуку було виявлено та вилучено паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серії та номеру « НОМЕР_1 », з явними ознаками підробки.
14.04.2022 року вище вказаний документбуло визнано речовим доказом.
Враховуючи, що зазначена річ, має ознаки вчинення злочину та може містити інформацію, що становить інтерес для подальшого досудового розслідування, з метою попередження її знищення, приховання та інших дій, відповідно до ч.1, ч.2 ст. 234 КПК України в ході проведеного обшуку, зазначений документ було вилучено.
Проведеним досудовим розслідуванням установлено, що вилучений в ході обшуку паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серії та номеру « НОМЕР_1 », що має ознаки підробки, за місцем проживання гр. ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , за адресою: АДРЕСА_4 , має значення речового доказу, тобто зберіг на собі сліди вчинення злочину та інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, які встановлюються під час кримінального провадження.
На підставі наведеного, приймаючи до уваги, що виявлений та вилучений паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серії та номеру « НОМЕР_1 », з ознаками підробки,має значення речового доказу, та враховуючи, що він може бути використаний під час досудового розслідування для доказування обставин вчинення кримінального правопорушення, встановлення причетних до злочину осіб, а також з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, слідчий просить накласти арешт на вказане майно.
В судове засідання слідчий та прокурор не з`явились, слідчий надав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав, просив задовольнити.
Власник майна в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
Суд, дослідивши надані докази, приходить до наступного.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
07.03.2022 року, близько о 10:00 год. працівниця магазину, перебуваючи в продовольчому кіоску, що за адресою: АДРЕСА_1 , діючи таємно, шляхом вільного доступу з каси, здійснила крадіжку грошових коштів у сумі 29 000 грн., в умовах дії військового стану, завдавши вказаними діями матеріального збитку ОСОБА_5 .
Ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 13.04.2022 року надано дозвіл на проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , за адресою: АДРЕСА_3 , з метою виявлення та відшукання особистих документів (паспорту, трудової книжки, ідентифікаційного коду), на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
14.04.2022 року на підставі ухвали слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтава був проведений обшук за місцем проживання ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , за адресою: АДРЕСА_4 . В ході проведення обшуку було виявлено та вилучено паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серії та номеру « НОМЕР_1 », з явними ознаками підробки.
Слідчим доведено, що майно, а саме: паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серії та номеру « НОМЕР_1 », вилучений під час проведення обшуку від 14.04.2022 року, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Вилучене, відповідно до протоколу обшуку від 14.04.2022 року майно, підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.
На даному етапі досудового розслідування його потреби виправдовують втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що у відповідності до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.
На підставі вищевикладеного, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання.
Керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

Накласти арешт на паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серії та номеру « НОМЕР_1 », який було виявлено та вилучено в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , за адресою: АДРЕСА_4 , до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.
Речові докази, після закінчення проведення всіх необхідних експертиз та досліджень, зберігати в камері речових доказів Полтавського РУП, що за адресою: м. Полтава, вул. Сковороди 2б.
Виконання зазначеної ухвали покласти на слідчого в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.
Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених КПК України.
Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду на протязі 5 днів з моменту проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1