Справа № 362/3871/20
Провадження № 1-кп/362/188/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 квітня 2022 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Василькові кримінальне провадження №0001081 від 03.06.2020 року за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Васильків Київської області, українця, громадянина України, маючого середню освіту, одруженого, працюючого ФОП, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Васильківського міськрайонного суду Київської області знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001081 від 03.06.2020 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України

Разом з тим, свідки ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , які належним чином повідомлені про розгляд справи в судове засідання повторно не з`явилися.

На даний час без допиту свідків суд позбавлений можливості закінчити розгляд даного кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1-2 ст. 139 КПК України, якщо підозрюваний, обвинувачений, свідок, потерпілий, цивільний відповідач, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі: від 0,25 до 0,5 розміру мінімальної заробітної плати - у випадку неприбуття на виклик слідчого, прокурора; від 0,5 до 2 розмірів мінімальної заробітної плати - у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду. У випадку, встановленому частиною першою цієї статті, до підозрюваного, обвинуваченого, свідка може бути застосовано привід.

Згідно ст. 140 КПК України, привід полягає у примусовому супроводженні особи, до якої він застосовується, особою, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, до місця її виклику в зазначений в ухвалі час. Рішення про здійснення приводу приймається: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, прокурора або з власної ініціативи, а під час судового провадження - судом за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого або з власної ініціативи. Рішення про здійснення приводу приймається у формі ухвали. Привід може бути застосований до підозрюваного, обвинуваченого або свідка. Привід свідка не може бути застосований до неповнолітньої особи, вагітної жінки, інвалідів першої або другої груп, особи, яка одноосібно виховує дітей віком до шести років або дітей-інвалідів, а також осіб, які згідно із цим Кодексом не можуть бути допитані як свідки.

Відповідно до ч. 3 ст. 142 КПК України, слідчий суддя або суд, встановивши, що особа, яка зобов`язана з`явитися на виклик слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, була викликана у встановленому цим Кодексом порядку (зокрема, наявне підтвердження отримання нею повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), та не з`явилася без поважних причин або не повідомила про причини свого неприбуття, постановляє ухвалу про здійснення приводу такої особи.

Статтею 327 КПК України передбачено, що якщо у судове засідання не прибув за викликом свідок, суд має право постановити ухвалу про його привід.

На підставі викладеного, беручи до уваги, що явка в судове засідання свідків є обов`язковою для з`ясування всіх обставин кримінального правопорушення, а тому, суд приходить до висновку про необхідність застосування приводу до свідків.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження, серед іншого, є забезпечення швидкого розслідування та судового розгляду. В п.21 ч.1 ст.7 КПК України закріплено, що розумність строків є засадою кримінального провадження.

Вимоги про дотримання розумних строків провадження також закріплені в окремій статті 28 КПК України. Так, забезпечення судового провадження в розумні строки покладено на суд.

Як слідує зі змісту даної статті критерієм оцінювання розумності строку є складність справи, що може бути зумовлена як фактичними обставинами справи, так і різними правовими аспектами, пов`язаними зі справою опосередковано. Складність справи визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачених та інкримінованих епізодів злочинної діяльності, характеру фактичних даних, що підлягають встановленню, кількості учасників справи (потерпілих, свідків), обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення судового слідства, забезпечення допомоги перекладача, об`єднання матеріалів справи тощо.

Дотримання розумного строку розгляду провадження є елементом справедливого судового розгляду в розумінні ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої, кожен має право на доступ до правосуддя та на справедливий і відкритий розгляд його справи впродовж розумного строку.

У п. 116 рішення ЄСПЛ від 12.03.2009 р. у справі "Вергельський проти України" зазначено: "розумність тривалості провадження має оцінюватися у світлі конкретних обставин справи та з урахуванням таких критеріїв, як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів". Згідно з позицією ЄСПЛ Конвенція покладає на держави-учасниці обов`язок організувати свою судову систему таким чином, щоб суди мали змогу діяти відповідно до вимог п. 1 ст. 6 Конвенції, зокрема розглядати справи впродовж "розумного строку" (рішення від 06.09.2005 р. у справі "Павлюлінець проти України").

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 114 КПК України для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження. Будь-які строки, що встановлюються прокурором, слідчим суддею або судом, не можуть перевищувати меж граничного строку, передбаченого цим Кодексом, та мають бути такими, що дають достатньо часу для вчинення відповідних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень та не перешкоджають реалізації права на захист.

Неналежне забезпечення явки для допиту свідків сторони обвинувачення призводить до затягування розгляду справи, та не дозволяє суду здійснити дослідження доказів у повному обсязі.

Керуючись ст. ст.139-140,142-143, 327, 369-372 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Застосувати привід до свідка ОСОБА_5 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , в приміщення Васильківського міськрайонного суду Київської області на 09.07.2022 р. о 14 год. 40 хв.

Застосувати привід до свідка ОСОБА_6 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 , в приміщення Васильківського міськрайонного суду Київської області на 09.07.2022 р. о 14 год. 40 хв.

Застосувати привід до свідка ОСОБА_7 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_4 , в приміщення Васильківського міськрайонного суду Київської області на 09.07.2022 р. о 14 год. 40 хв.

Застосувати привід до свідка ОСОБА_8 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_5 , в приміщення Васильківського міськрайонного суду Київської області на 09.07.2022 р. о 14 год. 40 хв.

Обов`язок щодо виконання ухвали покласти на Васильківський відділ Обухівської окружної прокуратури, відділ поліції № 1 Обухівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області (08600, м. Васильків, вул. Покровська, 1), Бучанський районний відділ Управління поліції охорони в Київській області (вулиця Балукова, 22, Вишневе, Київська обл., 08132), Подільське управління поліції ГУНП у м. Києві (вулиця Хорива, 20, Київ, 04071), Оболонське районне управління ГУ Національної поліції у м. Києві (вулиця Маршала Малиновського, 2А, Київ, 04212) та направивши копію ухвали суду.

Суддя ОСОБА_1