Справа № 456/1460/21
Провадження № 1-кп/456/133/2022
УХВАЛА

судового засідання

07 квітня 2022 року Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження відносно обвинуваченого ОСОБА_4 за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст 15 ч. 3 ст 185, ч. 1 ст. 309 КК України, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Стрийського міськрайонного суду Львівської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0001507 про обвинувачення ОСОБА_4 за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст 15 ч. 3 ст 185, ч. 1 ст. 309 КК України.

Прокурор в судовому засіданні заявила клопотання про обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці з покладенням на нього обов`язків, яке мотивовано тим, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185, ч. 1 ст. 309 КК України, які є тяжкими злочинами, а також наявністю ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема може переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого, експертів у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, знищити,спотворити речі, які мають значення для кримінального провадження. Також зазначила, що обвинувачений не має достатніх моральних цінностей, схильний до досягнення своїх цілей злочинним шляхом, ніде не працює, на утриманні дітей, батьків не має та не одружений. Окрім цього, 27.04.2021 до суду скеровано відносно ОСОБА_4 обвинувальний акт, 30.11.2021 та 17.12.2021 скеровано також обвинувальні акти за ч. 3 ст. 185 та ч. 3 ст. 15 ст.185 КК України. У зв`язку з вищенаведеним вважає, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам. Окрім того, застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечать виконання обвинуваченим, покладених на нього обов`язків.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_7 заперечили проти задоволення клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту. Захисником обвинуваченого подано клопотання згідно якого така просила у зв`язку з вторгненням на територію України збройних сил Російської Федерації та введення військового стану на території України замінити запобіжний захід ОСОБА_4 на особисте зобов`язання на час ведення бойових дій на підставі Закону України № 7149»Про внесення змін до Кримінально процесуального кодексу України щодо порядку скасування запобіжного заходу для призову на військову службу під час мобілізації або його зміни з інших підстав. Зазначила, що ОСОБА_4 , 11.11.2011 призовною комісією при ІНФОРМАЦІЯ_1 визнаний придатним до військової служби та зарахований у запас згідно ст. 18 закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», як такий що був раніше засуджений. Відповідно до ст. 89 КК України вважається таким що раніше не судимий.

Заслухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до наступних висновків.

У відповідності до ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

У відповідності до п. «с» ч.1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема:c) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.
Як вбачається з матеріалів справи: ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 08.02.2021 року обвинуваченому ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який в подальшому було продовжено, останній раз 24.12.2021 строком на два місяці до 22.02.2022.

Заслухавши клопотання прокурора суд приходить до переконнанняч, що наведені прокурором підстави для продовження обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є належним чином обґрунтовані та вмотивовані. Зокрема, суд вважає, що є всі розумні підстави вважати про те, що ОСОБА_4 бажатиме ухилення від відповідальності і переховуватиметься від суду, перешкоджатиме кримінальному провадженню шляхом залишення місця проживання, затягуванням судового розслідування, оскільки такий обвинувачується у скоєнні тяжких злочинів, що загрожує йому покаранням у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років.

Так суд бере до уваги, те, що кримінальне провадження на даний час перебуває на стадії судового розгляду, з`ясування обставин та перевірки їх доказами, також суд враховує дані про особу обвинуваченого ОСОБА_4 , який обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі до 6 років, неодружений, не має постійного джерела доходів, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, що свідчить про відсутність у нього соціально - стримуючих факторів та те що він є особою схильною до вчинення нових злочинів, тобто має реальну можливість вчинити інше кримінальне правопорушення, тому на даний час не зменшилися та не минули ризики, визначені ст.177 КПК України.
Окрім того, слід зауважити, що 06.12.2021 на адресу суду надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000241 від 20.04.2021 за підозрою ОСОБА_4 у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України та 21.12.2021 на адресу суду надійшовобвинувальний акту у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000028 від 24.02.2021 за підозрою ОСОБА_4 у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України, тобто під час строку дії ухвали про застосування відносно нього запобіжного заходу у виді домашнього арешту обраного ухвалою Стрийського міськрайонного суду від 8.02.2021р..

З врахуванням наведеного суд вважає, що неможливо запобігти вказаним ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу щодо обвинуваченого ОСОБА_4 аніж домашнього арешту, тобто зібрані матеріали кримінального провадження, з вищенаведеними ризиками згідно з вимогами ст. 177 КПК України, чітко вказують на те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, окрім домашнього арешту, не може запобігти доведеним ризикам.

Згідно з вимогами ч. 1 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Відповідно до ч. 2 ст.181 КПК України домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Відповідно до ч. 6 цієї ж статті строк дії ухвали судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.
Вирішуючи клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу на особисте зобов`язання на час ведення бойових дій на підставі Закону України № 7149»Про внесення змін до Кримінально процесуального кодексу України щодо порядку скасування запобіжного заходу для призову на військову службу під час мобілізації або його зміни з інших підстав., суд дійшов такого висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 616 КПК України, в редакції згідно із змінами, внесеними відповідно до Закону України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо порядку скасування запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період або його зміни з інших підстав» № 2125-IX від 15.03.2022 року, у разі введення в Україні або окремих її місцевостях воєнного стану, здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації та/або інших держав проти України підозрюваний, обвинувачений, який під час досудового розслідування або судового розгляду тримається під вартою, крім тих, які підозрюються у вчиненні злочинів проти основ національної безпеки України, а також злочинів, передбачених статтями 115, 146-147, 152-156, 186, 187, 189, 255, 255-1, 257, 258-262, 305-321, 330, 335-337, 401-414, 426-433, 436, 437-442 Кримінального кодексу України, має право звернутися до прокурора з клопотанням про скасування цього запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.
За результатами розгляду клопотання, передбаченого абзацом першим цієї частини, прокурор має право звернутися до слідчого судді або суду, який розглядає кримінальне провадження, з клопотанням про скасування цій особі запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.
За положеннями ч. 2 ст. 616 КПК України слідчий суддя або суд, який розглядає кримінальне провадження, розглядає клопотання про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період невідкладно. За наявності достатніх підстав слідчий суддя або суд має право скасувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою для подальшого проходження підозрюваним, обвинуваченим військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.
Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що з клопотанням про скасування обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження ним військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, має право звернутися до суду виключно прокурор. Таке рішення прокурор приймає за результатами розгляду клопотання обвинуваченого, який під час судового провадження тримається під вартою.
В даному ж випадку відносно обвинуваченого не застосовано запобіжного заходу у виді взяття під варту, а ст. 616 КПК України не передбачає порядку зміни запобіжного заходу, зокрема домашнього арешту на особисте зобовязання на час ведення воєнних дій. Окрім цього слід також зазначити, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого, зокрема й ст.309 КК України, що у відповідності до ч. 1 ст. 616 КПК України виключало б можливість звернення до прокурора з клопотанням про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.
Таким чином суд вважає, що клопотання захисника обвинуваченого є необґрунтованим, заявленим без урахування вищевказаних правових норм, а тому таким, що не підлягає задоволенню.
Інших обставин та доказів, що могли б свідчити про можливість запобігання вищезазначеним зазначеним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого шляхом застосуванням інших, більш м`яких запобіжних заходів, судом на даному етапі не встановлено та захисником не наведено.

Таким чином, виходячи з положень ст.ст. 177, 178, 181, 194 КПК України, ст.ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та враховуючи матеріали справи, які свідчать, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки обвинуваченому під час розгляду справи, суд, вважає за необхідне обрати обвинуваченому запобіжний захід у вигляді саме цілодобового домашнього арешту на шістдесят днів, тобто до 06.06.2022р. включно.

Керуючись ст. 176-178, 181,331 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора про обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у виді домашнього арешту задоволити, а у клопотанні захисника обвинуваченого ОСОБА_5 відмовити.
Обвинуваченому ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, строком 60 (шістдесят) днів, а саме до 06 червня 2022 року включно.

Покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:
1) прибувати до суду за першим викликом;
2) не залишати цілодобово місце своєї реєстрації (проживання), за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу суду та за винятком випадків виклику в судові засідання в даному кримінальному провадженні;
3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання;
4) не відлучатись за межі України та здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
5) утриматись від спілкування в будь-якій формі з потерпілими, свідками та експертами по даному кримінальному провадженні.
Роз`яснити обвинуваченому порядок виконання ухвали, передбачений ч.5 ст. 181 КПК України.
Визначити термін обов`язків, покладених на ОСОБА_4 до 06 червня 2022 року.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурора Стрийської окружної прокуратури у Львівській області.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала підлягає оскарженню протягом семи днів до Львівського апеляційного суду.

Головуючий суддя ОСОБА_1