Справа № 481/529/22
Провадж.№ 1-кс/481/197/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.07.2022 року cлідчий суддя Новобузького районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 та ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Новий Буг клопотання начальника Казанківського відділу Баштанської окружної прокуратури ОСОБА_3 , який здійснює повноваження в кримінальному провадженні, внесеному 12.07.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000120 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, про арешт майна,

Встановив:

В провадженні СД відділення поліції №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000120 від 12.07.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.
В межах вказаного кримінального провадження 12.07.2022 року до слідчого судді Новобузького районного суду Миколаївської області надійшло клопотання начальника Казанківського відділу Баштанської окружної прокуратури ОСОБА_6 , про арешт майна.
В наданому клопотанні прокурор зазначив, що 11.07.2022 року до ВП № 1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області надійшло повідомлення про те, що 11.07.2022 року неподалік с. Лагодівка, Баштанського району (колишнього Казанківського району), Миколаївської області, на річці Висунь було виявлено незаконний вилов раків забороненим знаряддям лову в кількості 60 особин.

Проведеним оглядом місця подій встановлено, що місцем кримінального правопорушення є відкрита місцевість біля річки Висунь, яка знаходиться біля с. Лагодівка Баштанського (колишнього Казанківського) району Миколаївської області. В ходi огляду виявлено та вилучено у ОСОБА_4 та у ОСОБА_5 саморобний волочок (волокуша) з двох дерев`яних палиць та сіткою (сіткоснастевого матеріалу) між ними довжиною 5 м., розмір вічка сітки становить 1 см x 1 см, сумка з сітку для зберігання раків та 60 особин раку.

Вилучені 60 особин раків випущені в природне середовище, у річку Висунь поблизу с. Лагодівка, Баштанського району (колишнього Казанківського району), Миколаївської області. Виявлені саморобний волочок (волокуша) з двох дерев`яних палиць та сіткою (сіткоснастевого матеріалу), сумку з сітки передані в подальшому державному інспектору Миколаївського рибоохоронного патрулю ОСОБА_7 для подальшої передачі до складу Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства в Миколаївській області «Миколаївський рибоохоронний патруль».

Під час досудового розслідування 12.07.2022 року саморобний волочок (волокуша) з двох дерев`яних палиць та сіткою (сіткоснастевого матеріалу) між ними довжиною 5 м., розмір вiчка сітки становить 1 см х 1 см, сумка з сітки для зберігання раків та 60 особин раку визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

У слідства є достатньо підстав вважати, що вилучене 11.07.2022 року в ході огляду місця події майно було предметом або знаряддям вчинення кримінального правопорушення, містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. З метою схоронності, запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення, вказаного майна, та з метою проведення слідчих дій та експертиз, прокурор просить накласти арешт на вказане майно.
Прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити.
Власник майна ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, просив відмовити у його задоволенні. Суду пояснив, що дійсно 11.07.2022 року вони із ОСОБА_5 відпочивали на річці та виловили 60 особин раків на двох, оскільки знали, що заборона на такий вид діяльності вже знята з 10.07.2022 року. Разом із тим він пояснив, що вилов вони здійснювали руками, а не сіткою. Сітка залишалась лежати біля машини і ними не використовувалась.
ОСОБА_5 підтвердив пояснення ОСОБА_4 та просив відмовити у задоволенні клопотання.
Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно положень ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Крім того, в ч. 2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається, в тому числі, і з метою збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом.

Чинним Кримінальним процесуальним кодексом України передбачено, що арешт майна з метою збереження речових доказів можливий, коли існує сукупність розумних підстав і підозр вважати, що таке майно є доказом злочину.

У відповідності до вимог ст. 171 КПК України, звертаючись з клопотанням про арешт майна, слідчий, прокурор має обґрунтувати свої вимог щодо наявності підстав для застосування такого обмежувального заходу та надати докази на підтвердження викладених у клопотанні доводів.

Не доведення вказаних обставин, згідно з положеннями ч. 1 ст. 173 КПК України, є підставою для відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Сукупність наданих суду матеріалів містить достатньо підстав вважати, що майно, яке було вилучене в ході огляду місця події, 11.07.2022 року, а саме саморобний волочок (волокуша) з двох дерев`яних палиць та сіткою (сіткоснастевого матеріалу) між ними довжиною 5 м., розмір вічка сітки становить 1 см x 1 см, сумка з сітку для зберігання раків та 60 особин раку, здійснено в рамках кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Враховуючи зазначене матеріали клопотання про арешт майна та додані до нього матеріали вказують, що вище зазначене майно може зберігати на собі сліди або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, отримане внаслідок вчинення протиправних дій, що вказує на його відповідність ст.98 КПК України.
Разом з тим, слідчий суддя звертає увагу на те, що із змісту ч. ч. 1-2 ст.170 КПК України встановлено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном.
Як встановлено у судовому засіданні виявлені особини раків в кількості 60 штук, того ж дня були випущені у їх природне середовище у живому вигляді, тобто у річку. Слідчому судді у судовому засіданні е надано переконливих доказів того, яким чином може бути виконана ухвала в частині заборони відчуження, розпорядження та/або користування раками, якими вже фактично розпорядились.
Тому з огляду на вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора підлягає частковому задоволенню, в частині накладення арешту на саморобний волочок (волокуша) з двох дерев`яних палиць та сіткою ( сіткоснастевого матеріалу) між ними довжиною 5 м., розмір сітки становить 1см х 1 см, сумку з сітки для зберігання раків, з метою збереження речового доказу.

Керуючись ст.ст. 98,170-173 КПК України, слідчий суддя,
Постановив:
Клопотання начальника Казанківського відділу Баштанської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, в рамках кримінального провадження, внесеного 12.07.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000120 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України задовольнити частково.
Накласти арешт на майно в рамках кримінального провадження № 0000120 від 12.07.2022 року а саме:
- саморобний волочок (волокуша) з двох дерев`яних палиць та сіткою ( сіткоснастевого матеріалу) між ними довжиною 5 м., розмір сітки становить 1см х 1 см, сумку з сітки для зберігання раків.
Заборонити користуватись, розпоряджатися та відчужувати вказане майно до скасування його арешту у встановленому КПК України порядку.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Відповідно ч. 1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, його захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Повний текст ухвали проголошений 19.07.2022 року о 10:00 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1