Єдиниий унікальний номер 305/1112/22
Номер провадження 1-кс/305/248/22
УХВАЛА
про накладення арешту на майно

01.07.2022 року місто Рахів

Слідчий суддя Рахівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , володільця майна ОСОБА_5 , розглянувши клопотання прокурора Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке 28.06.2022 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000240 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.332 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Рахівського районного суду Закарпатської області, з клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке, 28.06.2022 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000240 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.332 КК України.

Клопотання прокурора про арешт майна відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Клопотання обґрунтовується тим, що 28.06.2022 року близько 03:00 години, невстановлена особа організувала та сприяла перевезенню з с. Верхне Водяне до смт. Великий Бичків громадян України, а саме: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою їх незаконного переправлення через державний кордон України з Румунією, яких було затримано працівниками Державної прикордонної служби у смт. Великий Бичків при спробі незаконного перетину кордону.

Відомості про даний факт, 28.06.2022 року, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000240, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 332 КК України, а саме сприяння організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України наданням засобів, вчинені способом небезпечним для життя чи здоров`я особи, за попередньою змовою групою осіб.

У ході проведення, 28.06.2022 року, огляду місця події, а саме узбіччя дороги, яке розташоване по вул. Гоголя, 8, в смт. Великий Бичків Рахівського району Закарпатської області, виявлено та вилучено: легковий автомобіль марки ВАЗ 11193 синього кольору, д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 , мобільний телефон марки «Sigma», мобільний телефон марки «Samsung» модель S8+ та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, що на момент огляду перебували у користуванні ОСОБА_5 .

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 власником автомобіля є ОСОБА_9 .

Постановою слідчого від 28.06.2022 року легковий автомобіль та два мобільні телефони визнані речовими доказами.

Враховуючи, що вилучені предмети є знаряддям вчинення злочину, містять сліди злочину та можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, прокурор у клопотанні просить накласти арешт на легковий автомобіль та мобільні телефони, шляхом заборони відчужувати, розпоряджатися та користуватися будь-яким чином вищевказаним майном до прийняття остаточного рішення у даному кримінальному провадженні.

Прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 у судовому засіданні клопотання підтримали та просили його задовольнити.

У судовому засіданні володілець майна ОСОБА_5 проти задоволення клопотання не заперечив. Окрім цього, підтвердив, що вилучений телефон Samsung належить йому, а телефон Sigma йому передали у тимчасове користування.

Заслухавши слідчого, прокурора та володільця майна, вивчивши подане клопотання та долучені до нього докази і документи, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання підлягають задоволенню з огляду на наступне.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою, зокрема, збереження речових доказів. У такому випадку, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на положення ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України майно, яке має ознаки речового доказу, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна з підстав передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Факт вчинення кримінального правопорушення, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого ч. 2 ст. 332 КК України, підтверджується витягом з кримінального провадження № 0000240 від 28 червня 2022 року, відповідно до якого невстановлена особа організувала та сприяла перевезенню з с. Верхне Водяне до смт. Великий Бичків громадян України, а саме: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою їх незаконного переправлення через державний кордон України з Румунією, яких було затримано працівниками Державної прикордонної служби у смт. Великий Бичків при спробі незаконного перетину кордону.

У ході проведення огляду місця події, який відбувся 28.06.2022 року, виявлено та вилучено легковий автомобіль марки ВАЗ 11193 синього кольору, д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 , мобільний телефон марки «Sigma», мобільний телефон марки «Samsung» модель S8+ та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу.

Постановою слідчого від 28.06.2022 року вказаний автомобіль та речі визнані речовими доказами.

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 власником автомобіля є ОСОБА_9 .

Так, вищезазначені речі, вилучені слідчим у ході огляду місця події, слід вважати речовими доказами у даному кримінальному провадженні, вони відповідають критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, оскільки можуть бути предметом вчинення злочину та могли зберегти на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення, а також можуть бути використані як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому, накладення на них арешту та заборона їх відчуження, розпорядження і користування є необхідним з метою забезпечення збереження речових доказів, недопущення їх зникнення, втрати або пошкодження, що перешкоджатиме подальшому розгляду кримінального провадження, отже, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи володільця речей, так-як тільки у випадку накладення арешту на вказані предмети, які були вилучені, може бути виконане завдання щодо забезпечення слідів кримінального правопорушення.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, в судовому засіданні слідчим суддею не встановлено.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню, а на речі, вилучені слідчим у ході огляду місця події, проведеного 28.06.2022 року, слід накласти арешт, шляхом заборони користуватися та розпоряджатися ними, а також відчужувати їх.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 167-168, 170-175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке 28.06.2022 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000240 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.332 КК України задовольнити.

Накласти арешт, шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження, на майно, а саме: автомобіль марки «ВАЗ 11193», синього кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 належить на праві власності ОСОБА_9 ; мобільний телефон марки «Sigma» та мобільний телефон марки «Samsung S8+», які перебували у володінні ОСОБА_5 ; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали після її постановлення вручити слідчому, прокурору та надіслати особам, які були відсутні під час її оголошення.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Рахівського районного суду
Закарпатської області ОСОБА_1 .