печерський районний суд міста києва
Справа № 757/1231/22-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 січня 2022 року

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

особи, що звернулась із клопотанням адвоката: не з`явився,

прокурора: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ТОВ "РІД-СЕРВІС" про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 08.05.2018 року у справі № 461/3021/18 у кримінальному провадженні №0004208,-

В С Т А Н О В И В :

12.01.2022 року в провадження слідчого судді надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ТОВ "РІД-СЕРВІС" про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 08.05.2018 року у справі № 461/3021/18 у кримінальному провадженні №0004208.
В своєму клопотанні заявник вказує, що станом на сьогоднішній день розслідування кримінального провадження доручено Головному слідчому управлінню Національної поліції України.
Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

В судове засідання особа, яка подала клопотання, адвокат ОСОБА_3 не з`явився, про день, час, місце розгляду клопотання повідомлений належним чином.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про день, час, місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, причини неявки невідомі.

Відповідно до ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

За таких обставин, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті доводів та вимог клопотання за відсутності в судовому засіданні представника особи, яка подала клопотання, та прокурора, на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання не підлягає поверненню, зважаючи на наступне.

Згідно ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Відповідно до положень ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Зі змісту означеної норми випливає, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження чи їх скасування, в тому числі скасування арешту майна подається за правилами виключної підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування.
Так, пунктом 1 частини 1 статі 34 КПК України визначено, що кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності.
Стаття 34 КПК України регулює порядок направлення кримінального провадження з одного суду до іншого тільки після надходження до суду обвинувального акту для розгляду по суті за правилами глави 27 та 28 КПК України.
Заяви, клопотання, скарги у кримінальних провадженнях на стадії досудового розслідування, які подані до суду (слідчим суддям) з порушенням правил підсудності, не вирішуються шляхом зміни підсудності судом та/або закриття судового провадження.
При цьому, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.
Разом з тим, до матеріалів клопотання заявником - адвокатом ОСОБА_3 не долучено жодних доказів на підтвердження того, що станом на сьогоднішній день розслідування кримінального провадження доручено Головному слідчому управлінню Національної поліції України, що позбавляє слідчого суддю перевірити дотримання правил підсудності.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.
Відповідно до ч. 3 ст. 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.
Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу. Застосування аналогії процесуального закону, КПК України не передбачено.
Зважаючи на викладене, суд вбачає підстави для застосування аналогії закону, а саме: норми пункту 2 частини 2 статті 304 КПК України щодо повернення скарги, яка не підлягає розгляду в цьому суді.
Таким чином, оскільки питання направлення клопотань, скарг, поданих під час досудового розслідування за підсудністю, КПК України не передбачено, відтак, клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ТОВ "РІД-СЕРВІС" про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 08.05.2018 року у справі № 461/3021/18 у кримінальному провадженні №0004208 слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 1-29, 34, 131-132, 170-174, 303-304, 369-372, 376 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ТОВ "РІД-СЕРВІС" про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 08.05.2018 року у справі № 461/3021/18 у кримінальному провадженні №0004208 - повернути суб`єкту звернення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Слідчий суддя ОСОБА_1