Провадження № 1-кс/686/9036/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2021 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду зі скаргою, на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обґрунтування скарги вказує, що 01.07.2021 ним було подано до Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області заяву з приводу того, що ОСОБА_4 , з яким проходили спори через земельну ділянку, яка знаходиться на території садівничого товариства Нива-3 Лісовогринівецької сільської ради, 22.06.2021 пошкодив городину та двері в недобудованому приміщенні. Тому ОСОБА_3 просив притягнути ОСОБА_4 до кримінальної відповідальності.

За результатами перевірки Хмельницьким РУП ГУНП у Хмельницькій області було відмовлено у внесенні відомостей до ЄРДР у зв`язку із відсутністю ознак кримінального правопорушення.

Із результатами перевірки заяви Хмельницьким РУП ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_3 не погоджується, оскільки убачає у діях ОСОБА_4 склад кримінального порушення, яке полягає у умисному знищенні чужого майна.

Скаржник просить: поновити строк на подання скарги на бездіяльність щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань; визнати відмову Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області у внесенні відомостей до ЄРДР протиправною; зобов`язати Хмельницьке РУП ГУНП у Хмельницькій області внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення на підставі заяви ОСОБА_3 від 30.06.2021.

ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, у якій просить провести розгляд скарги без його участі, а скаргу задовольнити.

Представник органу досудового розслідування, будучи належним чином повідомленими про дату та час розгляду скарги, у судове засідання не з`явився, у відповідності до вимог ч. 3 ст. 306 КПК України це не є перешкодою для розгляду скарги.

Зважаючи на вказане, враховуючи принцип диспозитивності, слідчий суддя вважає за можливе здійснювати розгляд скарги за відсутності осіб, які не з`явились, на підставі наявних доказів.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для її задоволення, виходячи з таких мотивів.

Як встановлено, лист начальника ВП № 2 Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області від 14.07.2021 був отриманий скаржником 25 серпня 2021 року, зі скаргою до суду ОСОБА_3 звернувся 03.09.2021 року. За таких обставин вважаю, що строк на оскарження відмови уповноваженої особи Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області у внесенні відомостей до ЄРДР скаржником не пропущений, оскільки після фактичного отримання ним копії відповідного листа скаржник зі скаргою до суду звернувся у встановлені законом строки.

Із наданих матеріалів перевірки за зверненням ОСОБА_3 слідує, що останній звернувся до Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області із заявою від 30.06.2021, у якій вказав, що він є власником земельної ділянки площею 0,12 га, що розташована на території садівничого товариства Нива-3 Лісовогринівецької сільської ради, кадастровий номер :03:002:1137.

З приходом весни на земельній ділянці ним було посаджено картоплю, фасоль та томати. Також спорудив будівлю, право власності на яку не оформив.

22.06.2021 ОСОБА_5 та ОСОБА_6 побачили, що усі насадження були скошені, а у розташованій на території земельної ділянки будівлі вибиті двері.

Зазначив, що ОСОБА_4 з корисливих мотивів з метою заволодіння його земельною ділянкою намагається перешкодити йому у користуванні нею.

У діях ОСОБА_4 убачає ознаки складу злочину, передбаченого ст. 356 КК України.

Означена заява була зареєстрована у Хмельницькому РУП ГУНП у Хмельницькій області 01.07.2021 за № Я-79.

Листом № 3404/121/118/01-2021 від 14.07.2021 ОСОБА_3 було відмовлено у внесенні відомостей за його заявою у зв`язку із відсутністю ознак кримінального правопорушення у встановленій події.

Відповідно до ч.1 ст.304 КПК України скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України). Вказане узгоджується з позицією, викладеною у згаданому Узагальненні ВССУ N 9-49/0/4-17 від 12.01.2017, за якою КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень. Вказана інформація необхідна для визначення того, що ставиться питання про вчинення саме кримінального правопорушення та можливості спрямувати орган досудового розслідування на його розкриття, зібрання відповідних доказів.

Також і Верховний Суд у своїй постанові від 16.05.2019 Верховний Суд у складі колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

На думку слідчого судді, заява ОСОБА_3 не містить конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, що дають підстави для кваліфікації дій за відповідними статтями Кримінального кодексу України.

За змістом довідки від 14.07.2021, складеної за результатами перевірки звернення ОСОБА_3 , встановлено, що в садівничому товаристві Нива-3 Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району знаходиться земельна ділянка № 51, якою користується ОСОБА_3 , вказуючи, що має на це право. Тоді як ОСОБА_4 надав документи, відповідно до яких земельна ділянка належить йому.

Так, установлено, що рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області у справі № 686/14779/15-ц від 12.10.2016, яке вступило у законну силу 06.12.2016 було частково задоволено позов ОСОБА_7 до ОСОБА_8 , Головного управління Держземагенства у Хмельницькому районі, Хмельницької районної державної адміністрації, садівничого товариства «Нива-3» про визнання недійним рішення, скасування державного акту, визнання безпідставною відмови від погодження меж, визнання незаконним та скасування протоколу. Визнано недійсним розпорядження Хмельницької районної державної адміністрації № 471/10-р від 01 квітня 2010 року щодо передачі у власність ОСОБА_3 земельної ділянки площею 0,12га в садівничому товаристві «Нива-3» на території Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району «за межами населеного пункту». Скасувано державний акт серії ЯЛ № 621019 на право приватної власності на землю площею 0,12 га, кадастровий номер 682583600:03:002:1137, що розташована на землях садівничого товариства «Нива-3» на території Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району «за межами населеного пункту», що виданий 16.11.2010 року ОСОБА_3 .

Указаним рішенням суду було встановлено, що розпорядження Хмельницької районної державної адміністрації № 471/10-р від 01 квітня 2010 року щодо передачі у власність ОСОБА_3 земельної ділянки площею 0,12 га в садівничому товаристві «Нива-3» на території Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району «за межами населеного пункту» належить визнати недійсним, оскільки до площі земельної ділянки 0,12 га було безпідставно включено земельну ділянку, належну на праві власності ОСОБА_7 . З цих підстав суд дійшов висновку про необхідність скасування державного акту, виданого на ім`я ОСОБА_3 серії ЯЛ № 621019 на право приватної власності на землю площею 0,12 га, кадастровий номер 682583600:03:002:1137, що розташована на землях садівничого товариства «Нива-3» на території Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району «за межами населеного пункту».

У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_7 , виконавчого комітету Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району про визнання рішення недійсним та скасування державного акту відмовлено.

Постановою ВС від 28.11.2018 рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 12.10.2016 залишено без змін.

Таким чином, викладене у заяві від 30.06.2021 твердження ОСОБА_3 про те, що він є власником земельної ділянки з кадастровим номером 682583600:03:002:1137 не відповідає дійсності.

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 17.03.2021 ОСОБА_9 успадкував земельну ділянку з кадастровим номером :03:002:1124 площею 0,0585 га, яка розташована за адресою: Хмельницький район, садівниче товариство «Нива-3» Лісовогринівецька сільська рада, яка належала ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадщину після смерті якого прийняла ОСОБА_10 .

Ст. 356 КК України встановлює кримінальну відповідальність за самоправство, тобто самовільне, всупереч установленому законом порядку, вчинення будь-яких дій, правомірність яких оспорюється окремим громадянином або підприємством, установою чи організацією, якщо такими діями була заподіяна значна шкода інтересам громадянина, державним чи громадським інтересам або інтересам власника.

Склад злочину - це сукупність об`єктивних та суб`єктивних ознак, що дозволяють кваліфікувати суспільно-небезпечне діяння як конкретний злочин. Кожний склад злочину обов`язково складається з наступних елементів: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона.

Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про відсутність у діянні особи складу злочину, що виключає кримінальну відповідальність особи.

З об`єктивної сторони злочин характеризується сукупністю таких ознак: 1) самовільним, всупереч встановленому законом порядку, вчиненням будь-яких дій; 2) оспорюваністю правомірності цих дій з боку інших громадян або юридичних осіб; 3) заподіянням такими діями значної шкоди правоохоронюваним інтересам; 4) причинним зв`язком між діями винної особи та значною шкодою.

Самовільне вчинення будь-яких дій - це здійснення особою свого дійсного або удаваного права чи вчинення інших дій всупереч встановленому порядку і без законних повноважень.

Дійсним визнається право, яким особа володіє в силу закону, договору чи на іншій підставі, однак це право реалізується з порушенням порядку. Під удаваним слід розуміти право, стосовно належності якого собі винна особа помиляється. Насправді цим правом суб`єкт не володіє. Такі висновки викладені в постанові Верховного Суду від 20 лютого 2020 року у справі № 320/56/15-к.

Відповідно до частини другої статті 79 ЗК України право власності на земельну ділянку поширюється в її межах на поверхневий (ґрунтовий) шар, а також на водні об`єкти, ліси і багаторічні насадження, які на ній знаходяться.

Згідно із частиною третьою статті 373 ЦК України право власності на земельну ділянку поширюється на поверхневий (ґрунтовий) шар у межах цієї ділянки, на водні об`єкти, ліси, багаторічні насадження, які на ній знаходяться, а також на простір, що є над і під поверхнею ділянки, висотою та глибиною, які необхідні для зведення житлових, виробничих та інших будівель і споруд.

П. в) ч. 1 ст. 90 ЗК України передбачено, що власники земельних ділянок мають право власності на посіви і насадження сільськогосподарських та інших культур, на вироблену продукцію.

Згідно із частиною першою статті 78 ЗК України право власності на землю - це право володіти, користуватися і розпоряджатися земельними ділянками.

Згідно висновку ВС у справі № 918/335/17 від 18.02.2020 особа, яка володіє та користується земельними ділянками, є належним землекористувачем та набуває права власності на врожай (посіви і насадження сільськогосподарських культур, вироблену сільськогосподарську продукцію), що вирощений на таких земельних ділянках.

Враховуючи викладене, насадження городини на земельній ділянці, яка перебуває у власності ОСОБА_4 не можуть розглядатися як окремий об`єкт права власності. Саме власник земельної ділянки має право власності на насадження культур на вказаній земельній ділянці, а отже може розпоряджатися ними на власний розсуд, незалежно від волі інших осіб, в тому числі і скосити.

Щодо твердження ОСОБА_3 , зазначеного у заяві про злочин, про те, що з будівлі, розташованої на земельній ділянці, були вибиті двері, слід звернути увагу, що будь-яких доказів належності ОСОБА_3 означеної будівлі, яка розташована на земельній ділянці ОСОБА_4 , а також її пошкодження, останнім надано не було.

З огляду на викладене, слідчий суддя не убачає підстав для внесення відомостей за заявою ОСОБА_3 до ЄРДР. Ініціювання кримінального переслідування щодо осіб за встановлених обставин, є необґрунтованим засобом кримінально-правового примусу та не відповідає приписам кримінального процесуального закону.

Керуючись статтями 214, 303- 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту проголошення.

Слідчий суддя Хмельницького

міськрайонного суду ОСОБА_1