печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 лютого 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у рамках кримінального провадження № 0005143 від 05.05.2018 року, -

В С Т А Н О В И В:

До провадження слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання адвоката адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у рамках кримінального провадження № 0005143 від 05.05.2018 року.

У вимогах даного клопотання суб`єкт звернення просить, скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Шеченківського районного суду м. Києва № 761/18645/19-к від 10.05.2019 року у кримінальному провадженні № 0005143 від 05.05.2018 на цінні папери емітованих ПАТ «Київметробуд» та скасувати заборону внесення змін до депозитарного обліку ПАТ «Київметробуд». Зобов`язати Національну комісію з цінних паперів та фондового ринку прийняти рішення про зняття заборони на внесення змін до депозитарного обліку наступних підприємств емітентів: ПАТ «Київметробуд».
В обґрунтування вказаного клопотання вказує, що ОСОБА_4 є одним із кількох тисяч міноритарних акціонерів ПАТ «Київметробуд», який володіє цінними паперами (акціями) у кількості 5 штук, що від загальної кількості акцій складає 0,000124%. Накладений арешт призвів до необґрунтованого обмеження прав інших власників акцій, а відтак підлягає скасуванню.
У судове засідання особа, яка звернулася із клопотанням не з`явилась, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялась належним чином. Через канцелярію суду адвокат подав заяву про розгляд справи у його відсутність, вимоги клопотання підтримав, просив задовольнити.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Через канцелярію суду прокурор ОСОБА_5 подав заяву про розгляд справи у його відсутність, проти задоволення клопотання просив відмовити.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали, якими воно обґрунтовується, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні розслідується кримінальне провадження №0005143 від 05.05.2018 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва № 761/18645/19-к від 10.05.2019 року у кримінальному провадженні №0005143 від 05.05.2018 року накладено арешт на цінні папери емітовані ПАТ «Київметробуд» (), та встановлено заборону внесення змін до депозитарного обліку ПАТ «Київметробуд» ().
Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, досудове розслідування здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України за фактом розтрати майна службовими особами, зокрема ПАТ «Київметробуд» в особливо великих розмірах.

Санкція ч. 5 ст. 191 передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

Згідно ч. 2 ст. 59 КК України конфіскація майна встановлюється за тяжкі та особливо тяжкі корисливі злочини і може бути призначена лише у випадках, спеціально передбачених в Особливій частині КК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України кримінальні правопорушення передбачені ч. 5 ст. 191 КК України, являються особливо тяжкими злочинами.

Так, як вбачається з мотивувальної частини ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 10.05.2019 при накладенні арешту слідчий суддя вказував на достатність підстав вважати, що на вказане майно слід накласти арешт, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, та недопущення його відчуження та зазначається, що у разі незастосування такого заходу забезпечення існують ризики його відчуження, та в даному випадку таке обмеження є розумним та співмірним завданням кримінального провадження. Тобто для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні цього майна до встановлення фактичних обставин вчинення злочину.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Згідно з ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Крім того, як вбачається з мотивувальної частини ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 10.05.2019 було винесено постанову про визнання акцій ПАТ «Київметробуд» речовими доказами.
Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Оскільки, при накладенні арешту слідчий суддя вказував на достатність підстав вважати, що майно, відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, та з метою збереження речових доказів, наявні підстави для накладення арешту на майно.

Аналізуючи доводи клопотання про скасування арешту на майно, слідчий суддя приходить до висновку, що наведені адвокатом доводи не вказують на необґрунтованість накладення арешту на майно та не доводять, що в подальшому застосуванні арешту відпала потреба, оскільки заявником не надано доказів на підтвердження доводів викладених у клопотанні.
Доказів, що в органу досудового розслідування відпала потреба у накладеному арешті, слідчому судді не надано.

З урахуванням наведеного слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту на вказане майно, оскільки він накладений обґрунтовано з метою забезпечення можливої конфіскації майна як виду покарання та забезпечення збереження речових доказів.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 132, 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

У Х В А Л И В:

У задоволені клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у рамках кримінального провадження № 0005143 від 05.05.2018 року - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає

Слідчий суддя ОСОБА_1