Справа № 175/4214/20
провадження № 1-і/175/1/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 січня 2022 року Дніпропетровський районний суд

Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
законного представника ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000926 відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

04.01.2022 року до суду надійшло клопотання прокурора про продовження ОСОБА_6 на 60 днів строку тримання під вартою. Клопотання, з посиланням на практику Європейського суду з прав людини, зокрема на рішення у справі «Єлоєв проти України» обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, який на його думку, з урахуванням характеру і фактичних обставин інкримінованого обвинуваченому кримінального правопорушення, перешкоджає застосувати альтернативні види запобіжних заходів.

Вирішуючи це клопотання, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до постанов Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 року «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», № 1236 від 09.12.2020 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (зі змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України № 611 від 16.06.2021 року) на території України встановлений та продовжений карантин.

У пункті 20-5 розділу ХІ Перехідних положень КПК України встановлені особливості контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження у період дії карантину.

Так, відповідно до абзацу 5 цього пункту у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально…

Судовий розгляд даного кримінального провадження здійснюється одноособово суддею ОСОБА_7 .

Встановлено, що у зв`язку із відпусткою головуючого судді ОСОБА_7 , неможливо до закінчення строку тримання під вартою розглянути клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого, а тому клопотання прокурора розглядається іншим суддею, якого визначено в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 КПК України.

Захисник заперечував проти клопотання зазначивши, що відсутні ризики на які посилається прокурор у своєму клопотанні, та просив змінити його підзахисному запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт, який на його думку зможе забезпечити належне виконання ОСОБА_6 процесуальних обов`язків обвинуваченого.

Законний представник ОСОБА_5 підтримала думку захисника.

ОСОБА_6 підтримав свого захисника.

Обсудивши клопотання сторін у нарадчій кімнаті, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За приписом частини 3 цієї статті… до спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про… продовження запобіжного заходу, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона… обвинувачується; вік та стан здоров`я… обвинуваченого; репутацію… обвинуваченого, наявність у нього судимостей.

У відповідності до ч.1 ст.492 КПК України за наявності підстав, передбачених цим Кодексом, до неповнолітнього з урахуванням його вікових і психологічних особливостей, роду занять може бути застосовано один із запобіжних заходів, передбачених цим Кодексом.

За приписом ч.2 ст.492 КПК України, … тримання під вартою може застосовуватися донеповнолітньоголише у разі, якщо він… обвинувачується у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину, за умови, що застосування іншого запобіжного заходу не забезпечить запобігання ризикам, зазначеним устатті 177 цього Кодексу.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці наголошує, що при вирішенні питання… продовження запобіжного заходу у вигляді тримання особи під вартою, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яким запобіжним заходом, мають бути зроблені за результатами з`ясування обставин злочину і особи… обвинуваченого.

Судом установлено, що у ході судового провадження 07.12.2020 року неповнолітньому ОСОБА_6 , який на даний час повнолітній, обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого неодноразово продовжувався, останній раз 17 листопада 2021 року продовжено до 14 січня 2022 року.

Наразі, виходячи з мети і підстав застосування заходів забезпечення кримінального провадження, з урахуванням об`єктивних причин, які не дозволяють призначити наступне судове засідання до спливу цього строку, враховуючи, що вищезазначені ризики продовжують існувати та є реальними, суд вважає клопотання прокурора обґрунтованим.

Ці ризики не дозволяють застосувати до ОСОБА_6 альтернативні (інші) види запобіжних заходів, у тому числі цілодобовий домашній арешт, які, на думку суду, не здатні забезпечити його належну процесуальну поведінку, оскільки він немає місця реєстрації, не має постійного офіційного місця роботи та сталого заробітку, а тому може вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності та покарання, тобто може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у випадку визнання винуватим, не є самостійною підставою для утримання його під вартою, проте є суттєвим елементом при оцінюванні ризику переховування від суду (рішення у справі «Ілойков проти Болгарії»).

Таке судове рішення у повній мірі буде відповідати вимогам як національного, так і європейського законодавства.

З наведених підстав клопотання захисника про зміну запобіжного заходу на альтернативний, не підлягає задоволенню, а доводи на обґрунтування клопотання, не свідчать про зменшення вказаних судом ризиків і не дозволяють застосувати до обвинуваченого цілодобовий домашній арешт, який не здатен забезпечити його належну процесуальну поведінку.

Суд звертає увагу, що клопотання прокурора як і раніше не містить посилань на наявність доказів про ризик, передбачений п. 3 ч.1 ст.177 КПК України, а лише ґрунтується на припущеннях, про що суд неодноразово зазначав у попередніх ухвалах, у зв`язку з чим, не враховується судом при ухваленні даного судового рішення.

Питання вагомості наявних доказів для висновку про винуватість ОСОБА_8 , про що знову ж таки зазначено у клопотанні прокурора, не є предметом при розгляді клопотання дії запобіжного заходу під час судового провадження, а тому судом не приймається до уваги.

Згідно ч.3 ст.183 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою …суд зобов`язаний визначити розмір застави достатньої для забезпечення виконання …обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 4 статті 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається …судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану …обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання …обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

За приписом частини 5 цієї статті розмір застави визначається …щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Обговорюючи питання застосування застави та її розміру, враховуючи обставини справи, дані про особу ОСОБА_8 та встановлені судом ризики, суд вважає за необхідне визначити заставу у двадцять п`ять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить суму 62025 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Крім того, застосовуючи до ОСОБА_8 альтернативний запобіжних захід у вигляді застави, суд вважає за необхідне відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на нього певні обов`язки.

Керуючись ст.ст.182,183,194,331,369 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Запобіжний захід, обраний неповнолітньому ОСОБА_6 , який на даний час повнолітній, у вигляді тримання під вартою, - продовжити на 60 днів, тобто до 11 березня 2022 року.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_6 заставу в розмірі 62025 грн. (шістдесят дві тисячі двадцять п`ять) гривень, яка підлягає внесенню на депозитний рахунок.

У разі внесення ОСОБА_6 або іншою фізичною особою встановленої застави на вказаний депозитний рахунок, вважати, що до ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити обвинуваченому, що він або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)».

Відповідно до ч.4 ст.202 КПК України обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього обвинуваченого під вартою.

У разі внесення застави та звільнення обвинуваченого ОСОБА_6 у зв`язку з цим з-під варти, покласти на нього строком до 14.01.2022 року наступні обов`язки:

- повідомляти прокурора чи суд про своє місце проживання;

- прибувати до суду за кожним викликом;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому обвинувачений проживає, без дозволу прокурора або суду;

- здати на зберігання до суду свій паспорт для виїзду за кордон та, у разі наявності, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_6 , що у разі невиконання ним після звільнення зазначених обов`язків до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення.

Клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт залишити без задоволення.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, законному представнику і прокурору, направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)».

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1