печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

В провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна.

Обґрунтовуючи подане клопотання сторона обвинувачення вказує, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001193 від 06.10.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

У клопотанні вказано, що впродовж 2015-2021 років службові особи Державного підприємства «Науково-дослідний інститут «АКОРД» (код 14309563), орган правління Фонд державного майна України, зловживаючи своїм службовим становищем, без укладання інвестиційних договорів, передано в оренду земельну ділянку ПП «Надія» (код 21356758) для будівництва об`єкту: «Будівництво багатосекційного житлового будинку з вбудовано прибудованими приміщеннями та підземною стоянкою для автомобілів в АДРЕСА_1 », що спричинило ДП «НДІ «АКОРД» збитки у великих розмірах.

За отриманою інформацією, 25.08.2016 ДП «НДІ «АКОРД» (код 14309563) отримано дозвіл на виконання будівельних робіт № ІУ 70, генеральним підрядником виступило ПП «Надія» (код 21356758). Станом на 2020 рік ДП «НДІ «АКОРД» подало документи до Державної архітектурно будівельної інспекції України для отримання сертифікату готовності вводу об`єкта до експлуатації за № ІУ 36.

Крім цього, інвестиційні договори передбачають, що під час виконання своїх зобов`язань Державне підприємство отримує у свою власність (господарське відання) визначений відсоток від загальної площі в новозбудованому об`єкті або грошові кошти в розмірі не менше визначеного відсотку від загальної площі в новозбудованому об`єкті за експертною оцінкою, проведеною відповідно до законодавства.

Водночас, наявна інформація свідчить про те, що службові особи ДП «НДІ «АКОРД» зобов`язані були укласти з ПП «НАДІЯ» інвестиційні договори, а також здійснити оцінку вартості майнових прав, яка була б використана під час визначення суми грошових коштів, яку повинно отримати ДП «НДІ «АКОРД» у разі відмови від майнових прав в об`єкті будівництва.

При цьому, службові особи ДП «НДІ «АКОРД», без укладання інвестиційних договорів, здійснили передачу земельної ділянки ПП «Надія» без погодження з органом правління, чим порушили п. 6 Порядку відчуження об`єктів державної власності, затвердженого постановою КМУ від 06.06.2007 № 803, а саме: «відчуження майна здійснюється безпосередньо суб`єктом господарювання, на балансі якого перебуває таке майно, лише після надання на це згоди або дозволу відповідного суб`єкта управління майном, який є представником власника і виконує його функції у межах, визначених законами».

Під час проведення досудового розслідування від оперативного підрозділу ГУ БКОЗ Служби безпеки України отримано інформацію, яку підтверджено показаннями свідка ОСОБА_4 про причетність до вищевказаного кримінального правопорушення службових осіб ДП «НДІ «АКОРД», ПП «НАДІЯ», щодо умисного ігнорування укладання інвестиційних договорів під час передачі в оренду приватному підприємству «НАДІЯ» земельної ділянки для будівництва комерційного об`єкта, чим заподіяли ДП «НДІ «АКОРД» збитки у великих розмірах.

В ході оперативного супроводу встановлено, банківські рахунки, які використовує ПП «Надія» (), а саме: у АТ «Райффайзен Банк» (МФО 380805), номери рахунків № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 .

Незастосування в ході досудового розслідування накладання арешту на грошові кошти, які є об`єктом учинення кримінально протиправних дій та знаходяться на розрахункових рахунках ПП « ОСОБА_5 », може безперешкодно призвести до їх зняття та подальшого незаконного заволодіння шахрайським шляхом.

В судове засідання прокурор не з`явився.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, та згідно ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Постановою слідчого слідчої групи Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 від 21.10.2021 майно, на арешті якого наполягає орган досудового розслідування, визнано речовими доказами.

Таким чином, зважаючи на те, що грошові кошти розміщені на рахунках визнано речовими доказами, а відтак є передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для накладення арешту на грошові кошти, які містяться на банківських рахунках, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Слідчий суддя, враховуючи вище викладені обставини, приходить до висновку про задоволення клопотання, оскільки застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна є співрозмірним завданням кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309, 372, 392 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на кошти наступних юридичних та фізичних осіб:

ПП «Надія» (), що знаходяться на рахунках № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , які перебувають у володінні та обслуговуються АТ «Райффайзен Банк» (МФО 380805), розташованого за адресою: 01011, м. Київ, вул. Лєскова, 9.

Зупинити видаткові операції, за винятком сплати до бюджету та Фонду оплати праці, з можливістю їх подальшого зарахування у разі надходжень, за рахунками № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 ПП « ОСОБА_5 » (), а також за іншими рахунками указаної юридичної особи, які перебувають у володінні та обслуговуються АТ «Райффайзен Банк» (МФО 380805), розташованого за адресою: м. Київ, вул. Лєскова, 9.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1