Справа № 629/2808/19
Провадження № 1-кп/635/641/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2021 року селище Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області в складі колегії:

головуючий суддя ОСОБА_1

судді ОСОБА_2

ОСОБА_3

секретар судового засідання ОСОБА_4 ,

сторона обвинувачення прокурор

сторона захисту обвинувачений ОСОБА_5 ,

захисник адвокат ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження № 0000619 від 01 травня 2019 року за обвинуваченням

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Надеждівка, Лозівського району Харківської області, громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

в провадженні Харківського районного суду Харківської області знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Нормами ч. 3 ст. 331 КПК України передбачено, що незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Прокурор у судовому засіданні просив продовжити строк застосування до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки ризики, що стали підставою для обрання запобіжного заходу продовжують існувати і обвинувачений може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обвинувачений у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання про продовження застосування до нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні підтримав позицію свого підзахисного.

Заслухавши сторону обвинувачення та сторону захисту, дослідивши матеріали кримінального провадження, колегія суддів приходить до наступного.

Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 03 травня 2019 року у відношенні ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, який на підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області продовжувався, останній раз 29 жовтня 2021 року на строк до 27 грудня 2021 року.

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд повинен врахувати обставини, передбачені ст.178 КПК України, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки, при цьому ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству.

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»), а наявність судимості може стати підставою для обґрунтування того, що обвинувачений може вчинити новий злочин («Сельчук проти Туреччини», «Мацнеттер проти Австрії»).

Поряд з цим, у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Враховуючи доводи сторони обвинувачення та сторони захисту, суд вважає, що існують ризики передбачені пунктами 1 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Так, обвинувачений не працює, не одружений та не має стійких соціальних зв`язків і усвідомлюючи, що нормами КК України за інкримінований злочин передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років може переховуватися від суду, а враховуючи обставини інкримінованого злочину, зокрема кількість тілесних ушкоджень, характер їх спричинення потерпілому, та вчинення дій направлених на приховування трупу, вказують, що обвинувачений може вчинити інший злочин. Крім того вироком Фрунзенського районного суду міста Харкова від 10 листопада 2021 року у кримінальному провадженні № 0000505 ОСОБА_5 визнано винним у вчиненні злочину передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України та призначено покарання у виді позбавлення волі на строк три роки.
Сукупність вказаних обставин, дають підстави вважати про неможливість запобігання зазначеним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, тому колегія суддів вважає за доцільне продовжити строк застосування обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, при цьому існування ризику передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України суд не вбачає, оскільки потерпілий та свідки вже допитані у судовому засіданні.
Керуючись ст. 331 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України продовжити до 21 лютого 2022 року (включно).

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Харківський районний суд Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_3

ОСОБА_2