Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.11.2021 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
з участю секретаря - ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3
підозрюваного ОСОБА_4 ,
та його захисника адвоката - ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва клопотання слідчого СВ Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , яке погоджено із прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , працюючого на посаді охоронника ТОВ «Сільпо-фуд», учасника бойових дій, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України,
В С Т А Н О В И В :
До Подільського районного суду міста Києва звернувся слідчий СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_6 із клопотанням, яке погоджено із прокурором у кримінальному провадженні Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_4 .
На обґрунтування клопотання зазначено, що 26 листопада 2021 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 в невстановлений час, перебуваючи в невстановленому місці, діючи з прямим умислом, з метою використання вогнепальної зброї в особистих цілях, без передбаченого законом дозволу на їх придбання, вирішив стати на злочинний шлях, у порушення вимог ст. ст. 41, 92 Конституції України, ст. 178, 328 Цивільного кодексу України, Постанови Верховної Ради України «Про право власності на окремі види майна» від 17.06.1992 № 2471 X-II, Положення про дозвільну систему, затвердженого Постановою Кабінету міністрів України від 12.10.1992 № 576, Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, спорядженими гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 21.08.1998 № 622, у невстановленої досудовим розслідуванням особи, без передбаченого законом дозволу, придбав один пістолет, який помістив до власної сумки через плече, тим самим почав його зберігати, без передбаченого законом дозволу. В подальшому ОСОБА_4 направився за адресою: м. Київ, вул. Введенська, 42.
26.11.2021 року о 17 год. 26 хв., рухаючись повз буд. № 42 по вул. Введенській у м. Києві, з пістолетом в сумці через плече, був затриманий працівниками поліції, які виявили вказаний пістолет, носіння якого ОСОБА_4 здійснював без передбаченого законом дозволу, у зв`язку із чим його протиправну діяльність було припинено.
Згідно висновку експерта № СЕ-19/111-21/58001-БЛ від 27.11.2021 наданий на дослідження пістолет належить до короткоствольної гладкоствольної вогнепальної зброї.
Наданий на дослідження пістолет є самозарядним пістолетом калібру 9 мм Р.А.
Наданий на дослідження пістолет виготовлений шляхом переробки саморобним способом сигнального (шумового) пістолету «Zoraki», моделі 914-S, б/н, калібру 9 мм Р.А., промислового способу виготовлення (Туреччина). Переробка полягає у видаленні захисного елементу з каналу ствола. На рамці пістолету саморобним способом видалено номер пістолету.
Всі частини і механізми пістолету є в наявності і взаємодіють правильно. Пістолет придатний для проведення пострілів.
Обґрунтовуючи клопотання прокурор вважає наявними підстави для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобово домашнього арешту. Вказав, що обґрунтовано підозрюється у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.
Вважає наявний ризик, передбачений ст. 177 КПК України, переховуватись від органу досудового розслідування та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Зазначив, що усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинене кримінальне правопорушення, підозрюваний ОСОБА_4 може вживати заходи до уникнення кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду чи взагалі залишення меж міста Києва.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 доводи клопотання підтримав, просив задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 просили застосувати запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.
Вказали, що ОСОБА_4 раніше не судимий, постійно проживає в м. Київ, мешкає із бабусею, мамою, сестрою за однією адресою проживання, працює охоронцем в ТОВ "Сільпо-фуд", тому застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту призведе до втрати роботи, оскільки працює в нічний час доби.
Заслухавши думку учасників процесу в судовому засіданні, дослідивши матеріали клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
В провадженні Подільського УП ГУНП в м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження №0002130, дані щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 листопада 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.
26 листопада 2021 року о 17 год. 20 хв. підозрюваного ОСОБА_4 затримано на підставі статті 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Частиною 1 статті 194 КПК України слідчий суддя під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу зобов`язаний встановити:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами, наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_4 вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних в межах досудового розслідування доказами.
Слід враховувати, що на даній стадії кримінального провадження слідчий суддя не вирішує питання наявності в діянні особи складу кримінального правопорушення та винуватості особи у вчиненні такого правопорушення, а лише встановлює наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, що може слугувати підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, на підставі поданих стороною обвинувачення до клопотання матеріалів.
З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях ОСОБА_4 ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України.
Відповідно до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 263 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , віднесено до категорії тяжких злочинів та за його вчинення передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років.
Частиною третьою статті 176 КПК України визначено, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Так, прокурор вказує на наявність ризику переховуватись від органу досудового розслідування та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином
Разом із цим, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання в м. Києві, працевлаштований, не судимий, є учасником бойових дій.
Згідно із ч.4 ст.194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Таким чином, врахувавши зазначені вище обставини, визначені статтею 178 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про можливість застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, про застосування якого подано клопотання прокурором, а саме запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.
Згідно із ч. 1 ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 176-178, 181, 193, 194 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СВ Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві старший лейтенант поліції ОСОБА_6 , яке погоджено із прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 - задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжній захід у виді особистого зобов`язання, поклавши на нього обов`язки :
- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою,
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання,
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Звільнити ОСОБА_4 з-під варти негайно в залі суду.
Підозрюваному ОСОБА_4 письмово під розпис повідомити покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Строк дії ухвали та обов`язків визначити в межах строку досудового розслідування, а саме до 27 січня 2022 року.
Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноваженого слідчого, у провадженні якого перебуває дане кримінальне провадження.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1