ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2021 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:
головуючої судді ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю секретаря ОСОБА_5
прокурора ОСОБА_6
підозрюваного ОСОБА_7
захисника ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 вересня 2021 року про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_7 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,-

в с т а н о в и в :
Старший слідчий слідчого відділу Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 звернувся до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси з клопотанням, погодженим прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Клопотання мотивує тим, що СВ Черкаського РУ ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002457 від 8 вересня 2021 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 8 вересня 2021 року близько 15 години 53 хвилин ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спільно з ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи в громадському місці на території біля будинку за адресою: АДРЕСА_1 , маючи умисел на грубе і нахабно виявлене порушення громадського порядку, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, нехтуючи загально визнаними правилами поведінки і моральності, реалізуючи свій злочинний намір, спрямований на вчинення хуліганства групою осіб із застосуванням предмета, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень пістолета ПМР № НОМЕР_1 , який мав із собою та який був заздалегідь заготовлений, тримаючи його у руках приведений у бойову готовність та направлений дульним зрізом у бік осіб, з якими мав конфлікт, а саме ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які в свою чергу погрожували предметами спеціально пристосованими для нанесення тілесних ушкоджень, а саме предметами схожими на вогнепальну зброю, ОСОБА_10 та ОСОБА_7 , не звертаючи увагу на присутність інших осіб та роботу підприємств, установ та організацій, погрожував застосуванням вищевказаного предмета, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.
Таким чином, ОСОБА_7 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, вчинене групою осіб, із застосуванням предмета, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень.
8 вересня 2021 року, безпосередньо після вчинення правопорушення, ОСОБА_7 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
9 вересня 2021 року ОСОБА_13 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.
Враховуючи особливу тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, в якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_7 наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, старший слідчий слідчого відділу Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 за погодженням із прокурором просила застосувати відносно ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб.
Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 вересня 2021 року у задоволенні клопотання старшого слідчого слідчого відділу Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_7 відмовлено.
Застосовано відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 2 місяці, тобто до 10 листопада 2021 року включно з покладенням відповідних обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.
Мотивуючи прийняте рішення, слідчий суддя,зокрема, зазначив, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, що відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 7 років. Проте, посилаючись на положення Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини-обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише у передбачених законом випадках за встановленою процедурою та враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_7 , раніше не судимий, має постійне місце реєстрації та проживання, дані, які характеризують поведінку підозрюваного під час досудового розслідування, вагомість доказів на підтвердження обґрунтованості підозри та правильності правової кваліфікації злочинного діяння, слідчий суддя дійшов висновку, що застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту із встановленням заборони залишати місце проживання та покладенням на нього інших обов`язків, передбачених ст.194 КПК України забезпечить належне виконання ОСОБА_7 процесуальних обов`язків.
Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, прокурор у кримінальному провадженні Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_6 14 вересня 2021 року подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 вересня 2021 року, якою відмовлено в задоволенні клопотання старшого слідчого Черкаського районного управління поліції ГУНП України в Черкаській області ОСОБА_9 , погодженого з прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_6 про обрання підозрюваному ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - скасувати, та постановити нову ухвалу, якою задовольнити зазначене клопотання.
В обґрунтування апеляційної скарги, зокрема, зазначає, що судом підтверджено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Враховуючи,що підозрюваний ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, вчинене групою осіб, із застосуванням предмета, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень, що віднесено до категорії тяжких злочинів, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 7 років, не має міцних соціальних зв`язків, тому, знаходячись на волі, існує реальна можливість переховування підозрюваного ОСОБА_7 від органів досудового розслідування та суду, з метою ухилення від покарання у виді реального позбавлення волі за скоєння вказаного злочину, підозрюваний може незаконно впливати на інших учасників кримінального провадження та скоювати нові умисні злочини.
ОСОБА_7 на апеляційну скаргу прокурора були подані заперечення, в яких підозрюваний вважає посилання прокурора в кримінальному провадженні, наведені в апеляційній скарзі, надуманими, безпідставними, висловленими з метою введення суду в оману та намаганнями очорнити його в очах оточуючих. Просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги прокурора і вважає доцільним та достатнім застосування до нього запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.
Заслухавши доповідь судді, думку прокурора, яка підтримала доводи своєї апеляційної скарги та просила задовольнити її в повному обсязі з підстав, наведених у ній, підозрюваного ОСОБА_7 та адвоката ОСОБА_8 , які заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просили залишити ухвалу слідчого судді від 10 вересня 2021 року без змін, перевіривши та обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до наступних висновків.

Частиною першою статті 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
За змістом ч. 1 ст. 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зазначає відомості про: кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому підозрюється, обвинувачується особа; обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу; обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу; посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; запобіжний захід, який застосовується.
На думку колегії суддів, при обранні запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_7 у вигляді цілодобового домашнього арешту ці вимоги закону були дотримані не в повному обсязі, внаслідок чого слідчий суддя прийшов до помилкового висновку про можливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, тому ухвала суду підлягає скасуванню з постановленням судом апеляційної інстанції нового рішення про задоволення клопотання слідчого.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до ст. ст. 177, 178 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання та наявність в нього постійного місця роботи або навчання; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.
Розглядаючи питання обґрунтованості підозри, як підставу для застосування запобіжного заходу, колегія суддів зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 р., наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.
Як вбачається з матеріалів справи, 9 вересня 2021 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, за ознаками грубого порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, вчинене групою осіб, із застосуванням предмета, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень.
Апеляційний суд вважає, що наведені в клопотанні слідчого дані об`єктивно свідчать про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого йому злочину, що підтверджується, зокрема: даними електронного протоколу та усної заяви ОСОБА_14 ; даними протоколу огляду місця події від 8 вересня 2021 року; даними протоколу огляду місця події від 8 вересня 2021 року; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_15 від 8 вересня 2021 року; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_16 від 8 вересня 2021 року; даними протоколу огляду предмету від 8 вересня 2021 року електронного носія диску з відеозаписом боді-камер працівників Управління патрульної поліції в Черкаській області; даними протоколу огляду предмету від 8 вересня 2021 року електронного носія диску з відеозаписом боді-камер працівників Управління патрульної поліції в Черкаській області; даними протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_15 від 9 вересня 2021 року; даними протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_16 від 9 вересня 2021; даними протоколу допиту потерпілої ОСОБА_14 від 9 вересня 2021 року; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_17 від 9 вересня 2021 року; даними протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_17 від 9 вересня 2021 року.
Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, апеляційний суд вважає, що вони є також обґрунтованими, заявлені ризики об`єктивно існують та для їх запобігання необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Існують обґрунтовані ризики, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме з метою уникнення відповідальності підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, переховати або спотворити будь-які речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також підозрюваний може незаконно впливати на свідків, які були безпосередніми очевидцями даного злочину у зазначеному кримінальному провадженні, а також вчинити нові злочини, тому, перебуваючи на свободі, підозрюваний може на них впливати з метою зміни їх показів.
При цьому, колегія суддів у відповідності до ст. 178 КПК України враховує тяжкість покарання у виді позбавлення волі строком від трьох до семи років, яке загрожує ОСОБА_7 у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому злочину, який у відповідності до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, вагомість наявних доказів про вчинення ним вказаного кримінального правопорушення.
Колегія враховує, що у підозрюваного ОСОБА_7 є постійне місце проживання, він раніше не судимий, позитивно характеризується, проте, з урахуванням тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, в якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_7 та наявності передбачених статтею 177 КПК України ризиків, приходить до висновку, що застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, на даному етапі досудового розслідування не зможе їм запобігти та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Оцінюючи вищевказані обставини в їх сукупності, апеляційний суд також зважає на практику ЄСПЛ, зокрема, щодо того, що тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, крім випадків, коли обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
З огляду на вищевикладене, доводи сторони обвинувачення щодо наявності заявлених ризиків та неможливості запобігти їм шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, є обґрунтованими, належними та об`єктивно підтверджуються наявними матеріалами справи, у зв`язку із чим колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга прокурора підлягає задоволенню, а до підозрюваного ОСОБА_7 слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування без визначенням розміру застави у відповідності до положень ч. 4 ст. 183 КПК України.
Таким чином, апеляційний суд дійшов висновку про обґрунтованість апеляційної скарги прокурора, а тому ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з постановленням нової ухвали в суді апеляційної інстанції відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176,183, 194, 405, 407,419, 422 КПК України, суд, -
у х в а л и в:
Апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_6 задовольнити.
Ухвалу слідчого суддіСоснівського районного суду м. Черкаси від 10 вересня 2021 року про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_7 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України скасувати.
Постановити нову ухвалу, якою клопотання старшого слідчого відділу Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 , погодженим прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 задовольнити.
Застосувати щодо ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Хутори Черкаського району, Черкаської області, українця, громадянина України, з вищою освітою, неодруженого, на утриманні дітей немає, фізична особа підприємець, депутатом, учасником ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС, інвалідом не являється, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 7 листопада 2021 року.
Підозрюваного ОСОБА_7 взяти під варту в залі суду.
Виконання даної ухвали покласти на слідчого в даному кримінальному провадженні, а контроль за її виконанням на прокурора.
Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач ОСОБА_2

Судді ОСОБА_3

ОСОБА_4