Справа № 612/480/21
Номер провадження 1-кп/629/421/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2021 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі: головуючого судовим засіданням судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченої ОСОБА_4 , захисника-адвоката ОСОБА_5 , потерпілого ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Лозова, Харківської області клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України,

в с т а н о в и в:

В провадженні Лозівського міськрайонного суду Харківської області знаходиться зазначене кримінальне провадження.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи визначено склад колегії суддів головуючий суддя ОСОБА_7 та судді: ОСОБА_1 , ОСОБА_8 .

Пунктом 20-5 Розділу XІ Перехідні положення КПК України передбачено, що тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), встановити такі особливості судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження.

У разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

Оскільки головуючий суддя ОСОБА_7 з 18.10.2021 року перебуває на лікарняному, суддя ОСОБА_8 з 25.10.2021 року у відпустці, а 13 листопада 2021 року відносно обвинуваченої ОСОБА_4 спливає строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, тому розгляд клопотання про продовження запобіжного запобіжного заходу обвинуваченій проводиться у відсутність головуючого судді ОСОБА_7 та судді ОСОБА_8 , що відповідає положенням п.20-5 Розділу XІ Перехідні положення КПК України.

Відносно обвинуваченої ОСОБА_4 , 15 вересня 2021 року Близнюківським районним судом Харківської області, було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого спливає 13.11.2021 року.

В судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченої ОСОБА_4 . Обґрунтовуючи своє клопотання, прокурор посилався на тяжкість кримінального правопорушення в якому обвинувачується ОСОБА_4 та наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема того, що вона в період з 2005 року мешкає в різних місцях і змінює їх, тому може переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, оскільки ОСОБА_4 добре знає місцевих мешканців, а отже може чинити тиск на свідків та в подальшому вчиняти нові умисні злочини.

В судовому засіданні обвинувачена ОСОБА_4 погодилася з клопотанням прокурора і вказала, що знаходить його таким, що підлягає задоволенню.

Захисник обвинуваченої - адвокат ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, оскільки,вважає, його підзахисна не вчиняла кримінального правопорушення, за яким їй пред`явлено обвинувачення. І прохав змінити їй запобіжний захід з тримання під вартою на особисте зобов`язання.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотаня захисника.

Вислухавши думку сторін кримінального провадження, вивчивши матеріали справи, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 29 Конституції України ніхто не може триматися під вартою інакше як на підставах та в порядку, передбачених законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Згідно вимог ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкодити кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 ст. 177 КПК України встановлено, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають підстави слідчому судді, суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Так, суд, згідно положень ст. ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського Суду з прав людини, при вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання відносно обвинуваченої ОСОБА_4 враховує, що остання обвинувачується, зокрема, у вчиненні злочину проти життя та здоров`я особи, який відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від семи до п`ятнадцяти років. Тому усвідомлюючи ступінь тяжкості злочину, який їй інкримінується, та невідворотність покарання, з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення обвинувачена може переховуватися від суду, чим перешкоджатиме встановленню істини у даному кримінальному провадженні.

При цьому, суд враховує, що обвинувачена ОСОБА_4 не заміжня, неповнолітніх дітей на утриманні не має, постійного джерела доходу не має, що вказує на відсутність стійких соціальних зв`язків та дає підстави вважати, що остання з метою ухилення від покарання за вчинені злочини, може без перешкод залишити своє місце проживання або вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім того, наявний ризик незаконного впливу на свідків у вказаному кримінальному провадженні. Зазначений ризик підтверджується тим, що для досягнення повноти, всебічності та неупередженості судового слідства необхідно допитати всіх свідків по даному кримінальному провадженню, які на даний час не допитані.

Разом з тим, суд звертає увагу, що однією з важливих гарантій здійснення проголошеного ст.ст. 3, 27 Конституції України права людини на життя і здоров`я є беззастережне виконання вимог кримінального процесуального закону щодо забезпечення прав потерпілих від зазначених злочинів.

Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я людини, тобто у вчиненні умисного протиправного діяння проти найвищої соціальної цінності, визнаної в Конституції Україні, а саме життя і здоров`я людини, яка охороняється державою.

З огляду на викладене, враховуючи, що на даний час запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується обвинуваченій та позбавляє останню можливості перешкодити інтересам правосуддя, зокрема, і запобіганню спробам переховуватися від суду, незаконному впливу на свідків по справі а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, беручи до уваги відсутність тяжких хвороб, які б перешкоджали обвинуваченій знаходитись в місцях попереднього ув`язнення, суд вважає за необхідне обрати обвинуваченій ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченої, тобто застосування більш м`якого запобіжного заходу до обвинуваченої на даний час неможливе, наявні ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Таким чином, виходячи з діючих норм кримінально-процесуального кодексу України, Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, враховуючи матеріали кримінального провадження, які свідчать, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки обвинуваченої під час розгляду справи, суд приходить до висновку, що обвинуваченій необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на два місяці без визначення розміру застави.

В задоволенні клопотання захисника-адвоката ОСОБА_5 - відмовити.

Керуючись ст. ст. 177, 194, 314, 315, 316, 372, 392 КПК України, суд

у х в а л и в:

Клопотання прокурора Близнюківського відділу Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про продовження міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 - задовольнити.

Продовжити обвинуваченій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор», строком на 60 (шістдесят) днів без визначення розміру застави.

Строк тримання під вартою ОСОБА_4 обчислювати з 02.11.2021 року до 31.12.2021 року включно.

В задоволенні клопотання захисника-адвоката ОСОБА_5 - відмовити.

Копію даної ухвали негайно направити до виконання начальнику Лозівського РВП ГУНП Харківській області, начальнику Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» вручити обвинуваченій, захиснику, прокурору.

Ухвала в частині обрання запобіжного заходу може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_9