Справа № 991/878/22
Провадження 1-кп/991/5/22
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

14 березня 2022 року м. Київ

Вищий антикорупційний суд колегією суддів у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретар судового засідання ОСОБА_4

розглянувши клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000365 від 02 червня 2017 року, за обвинуваченням:

ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України;

ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 209 КК України;

ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 358 та ч. 2 ст. 27 ч. 2 ст. 28 ч. 4 ст. 358 КК України;

ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27 ч. 2 ст. 209, ч.1 ст. 366, ч. 2 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України;

ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України;

ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 та ч. 2 ст. 27 ч. 3 ст. 358 КК України;

ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 та ч. 2 ст. 27 ч. 3 ст. 358 КК України;

ОСОБА_12 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України;

ОСОБА_13 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України;

В С Т А Н О В И В:

На стадії підготовчого судового засідання в цьому кримінальному провадженні обвинувачений ОСОБА_5 подав до суду клопотання про зміну запобіжного заходу, у якому послався на лист Верховного Суду № 1/0/2-22 від 03 березня 2022 року, відповідного до якого слідчим суддям (суду) необхідно зважати на обставини воєнного стану та за наявності необхідних для цього підстав, за клопотанням підозрюваного доречно ухвалювати рішення про зміну запобіжного заходу у вигляді застави на особисте зобов`язання, якщо відповідне клопотання обґрунтовується бажанням використати кошти, передані в заставу, для їх подальшого внесення на спеціальні рахунки Національного банку України для цілей оборони України.

З урахуванням викладеного, просив змінити запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 90 000 000 грн. шляхом зменшення розміру застави на 4 000 000 грн. та перерахувати зазначену суму на спеціальний рахунок для збору коштів на підтримку Збройних Сил України.

У судове засідання обвинувачений ОСОБА_5 та його захисники не прибули. З огляду на поточну ситуацію в країні, захисник ОСОБА_14 просив розгляд клопотання провести без участі сторони захисту, надавши відповідну заяву.

Прокурор ОСОБА_15 , який згідно з обвинувальним актом входить до групи прокурорів у цьому кримінальному провадженні, направив заяву, в якій просив розгляд клопотання здійснювати за його відсутності та не заперечував проти задоволення цього клопотання.

Вирішуючи питання можливості розгляду заявленого клопотання про зміну запобіжного заходу, суд виходить із такого.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 в Україні введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Цей Указ затверджений Законом України від 24.02.2022 № 2402-ІХ.

Згідно зі ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Аналіз норм КПК дає підстави стверджувати, що здебільшого ним не визначається порядок здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану, виняток становлять ч. 1 ст. 34, ч. 5 ст. 36 та ст. 615 КПК.

Водночас, відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Отже, виходячи саме із загальних засад кримінального провадження, суд спочатку вирішить питання можливості розгляду в умовах воєнного стану клопотання про зміну запобіжного заходу за відсутності сторін кримінального провадження.

За змістом статей 193, 201 КПК клопотання обвинуваченого про зміну запобіжного заходу розглядається за участю прокурора, обвинуваченого та його захисника.

Поряд із цим, КПК детально не визначає, яким чином діяти суду у разі, якщо в Україні введений воєнний стан, а учасники кримінального провадження з об`єктивних причин не мають можливості взяти участь у судовому засіданні.

З цього приводу суд зазначає, що до загальних засад кримінального провадження віднесені, серед іншого, змагальність сторін та диспозитивність.

Так, згідно з ч. 2 ст. 22 КПК сторони кримінального провадження мають рівні права на реалізацію процесуальних прав, передбачених цим Кодексом, а відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Частина 6 ст. 22 КПК зобов`язує суд створити необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Слід констатувати, що в умовах воєнного стану, у зв`язку з безпрецедентною військовою та нелюдською агресією російської федерації проти України, суд об`єктивно позбавлений можливості створити сторонам умови для реалізації їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, окрім як у спосіб, який би у нинішніх умовах з одного боку забезпечив безпеку учасників кримінального провадження, працівників суду та суддів, а з іншого надав можливість здійснювати правосуддя в умовах воєнного стану, у т.ч. з метою оперативного вирішення порушених сторонами кримінального провадження клопотань.

На переконання суду, до таких способів (засобів), зокрема належать: (1) проведення судового провадження в режимі відеоконференції або (2) вирішення окремих питань за відсутності сторін кримінального провадження. Власне, обидва ці способи можуть використовуватись судом в умовах воєнного стану, в залежності від конкретних обставин, що склалися. При цьому суду належить надати можливість обом сторонам висловити свої заперечення та думку щодо поданого клопотання.

Такої ж позиції дотримується і Верховний Суд у листі від 03.03.2022 № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», у пункті 7 якого зазначено, що якщо через об`єктивні обставини учасник кримінального провадження не може брати участь у засіданні в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою технічних засобів, визначених КПК України, як виняток, можна допускати участь такого учасника в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою інших засобів, при цьому треба звернути увагу на роз`яснення такому учаснику його процесуальних прав та обов`язків. Також, ураховуючи об`єктивні обставини, як виняток, можна допускати розгляд клопотань щодо запобіжних заходів без участі підозрюваного, з належною мотивацією такої процедури розгляду.

З огляду на це, суд уважає, що розгляд клопотання обвинуваченого про зміну запобіжного заходу в умовах воєнного стану за відсутності сторін кримінального провадження, за умови, що обидві сторони мали можливість письмово висловити свої заперечення та думку щодо клопотання, не суперечитиме вимогам КПК та загальним засадам кримінального провадження. До того ж, це не призведе до обмежень прав і свобод людини і громадянина, обмеження яких згідно зі ст. 64 Конституції України заборонені навіть в умовах воєнного стану, а забезпечить оперативний і об`єктивний судовий контроль в умовах воєнного стану на виконання завдань кримінального провадження.

Тому суд дійшов висновку про можливість розгляду клопотання обвинуваченого про зміну запобіжного заходу за відсутності сторін кримінального провадження з урахуванням поданих ними заяв щодо цього.

У зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося (ч. 4 ст. 107 КПК).

Розглядаючи клопотання обвинуваченого про зміну запобіжного заходу, суд установив наступне.

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 02 листопада 2019 року до ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 100 000 000 грн., з покладенням на нього процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК.

Ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 07 листопада 2019 року апеляційну скаргу прокурора ОСОБА_15 задоволено частково, ухвалу слідчого судді від 02 листопада 2019 року про відмову в задоволенні клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосування заходу у вигляді застави скасовано. Постановлено нову ухвалу, якою до ОСОБА_5 застосовано альтернативний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 31 грудня 2019 року та визначено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 90 000 000 грн., з покладенням на нього процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК.

Зокрема, 06 листопада 2019 року особисто ОСОБА_5 на виконання ухвали суду від 07 листопада 2019 року внесено частину застави в розмірі 4 000 000 грн. (платіжне доручення № 2 від 06 листопада 2019 року).

На теперішній час відносно ОСОБА_5 продовжує діяти запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 90 000 000 грн.

Вирішуючи заявлене обвинуваченим ОСОБА_5 клопотання щодо зміни запобіжного заходу шляхом зменшення розміру застави на 4 000 000 грн., суд бере до уваги виключні обставини, пов`язані із введенням воєнного стану в Україні, необхідність збору коштів на підтримку Збройних Сил України для протидії у війні з Російською Федерацією, а також те, що зменшення розміру застави, з покладеними судом обов`язками, передбаченими ч. 5 ст. 194 КПК, буде співмірним з існуючими ризиками, відповідатиме особі обвинуваченого та буде достатнім стримуючим засобом, який здатен забезпечити гарантії його належної процесуальної поведінки.

Постановляючи цю ухвалу суд бере до уваги те, що відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК, одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення його дієвості, є запобіжний захід.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 ст. 177 КПК передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Оскільки обвинувальний акт передано до суду і справа перебуває на стадії підготовчого судового провадження, суд виходить з наявності обґрунтованої підозри вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення. При вирішенні питання про зміну запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 , суд врахував наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь вірогідності, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. Так, ухвалами суду від 02 листопада 2019 року та від 07 листопада 2019 року була встановлена наявність існування ризиків, можливого переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду та незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних.

Суд погоджується з висновками, які були викладені в зазначених ухвалах суду про продовження існування зазначеного ризику виходячи з того, що інкримінований згідно з обвинувальним актом ОСОБА_5 злочин, передбачений ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КПК України, є особливо тяжким кримінальним правопорушенням, відповідальність за який передбачена у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна, що поряд з віднесеням його до корупційних злочинів, позбавляє суд можливості звільнення винної особи від кримінальної відповідальності чи звільнення її від відбування покарання з випробуванням. За таких обставин, у разі доведення вини ОСОБА_5 , до останнього може бути застосовано виключно реальне покарання у виді позбавлення волі. Наведена обставина у виді безальтернативності та тяжкості покарання, на переконання суду, сама по собі може бути мотивом та підставою для обвинуваченого вчинити дії з метою переховування від суду для уникнення притягнення до кримінальної відповідальності. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Ураховуючи ці обставини, майновий стан обвинуваченого, суд уважає, що клопотання підлягає задоволенню, а запобіжний захід ОСОБА_5 у вигляді розміру застави підлягає зменшенню на 4 000 000 грн.

Як вже було зазначено судом, у поданому клопотанні про зміну запобіжного заходу обвинувачений ОСОБА_5 просить частину коштів у розмірі 4 000 000 грн, сплачених ним особисто, як застава на виконання ухвали Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 07 листопада 2019 року, перерахувати на спеціальний рахунок для збору коштів на підтримку Збройних Сил України.

Згідно зі загальнодоступними даними, унаслідок введення воєнного стану в Україні, збройної агресії Російської Федерації та небезпеки для державної незалежності України, її територіальної цілісності, Національний банк України ухвалив рішення про відкриття спеціального рахунку для збору коштів на підтримку Збройних Сил України.

З огляду на вищенаведене, суд вважає за можливе задовольнити вимогу обвинуваченого та здійснити перерахування частину суми коштів внесеної застави в розмірі 4 000 000 грн. на допомогу Збройними Силам України, на рахунок Національного банку України НОМЕР_1 з відповідними реквізитами на підтримку Збройних Сил України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 177, 178, 179, 194, 372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

1. Клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 задовольнити.

Змінити ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 90 000 000 (дев`яносто мільйонів) гривень, шляхом зменшення розміру застави на 4 000 000 (чотири мільйони) гривень, внесених ОСОБА_5 , до 86 000 000 (вісімдесяти шести мільйонів) гривень.

2. Заставу в сумі 4 000 000 (чотири мільйона) гривень, внесену ОСОБА_5 06 листопада 2019 року на рахунок Вищого антикорупційного суду, повернути та за вказівкою обвинуваченого ОСОБА_5 перерахувати Національному банку України на підтримку Збройних Сил України за наступними реквізитами:

Рахунок: UA0992708

Банк: Національний банк України

МФО: 300001

Код за

Отримувач: Національний банк України

Призначення платежу: на підтримку Збройних Сил України.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурорів, що входять до складу групи прокурорів у цьому кримінальному провадженні.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали може бути включено до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3