ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області

Справа №477/1722/21
Провадження №1-кп/477/88/22
УХВАЛА
18 березня 2022 року м. Миколаїв

Жовтневий районний суд Миколаївської області у складі:
головуючої судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

під час розгляду у відкритому судовому засіданні кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000127 по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених п.6 ч.2 ст.115, ч.4 ст. 187, ч.1 ст. 357 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В:

На розгляді Жовтневого районного суду Миколаївської області перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених п.6 ч.2 ст.115, ч.4 ст. 187, ч.1 ст. 357 КК України.

Прокурором заявлено клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки існують ризики, передбачені п. п. 1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливість ухилення обвинуваченого від суду та вчинення іншого кримінального правопорушення.

Розгляд клопотання проводиться головуючою суддею одноособово, відповідно до Перехідних положень КПК України.

Обвинувачений, який приймає участь в судовому засіданні в режимі відео конференції, проти клопотання прокурора заперечував, заявив клопотання про заміну йому запобіжного захисту у зв`язку з виявленим бажанням вступити до лав Збройних Сил України для захисту Держави.
Захисник підтримав клопотання обвинуваченого, проти клопотання прокурора заперечував, зазначивши про відсутність нових ризиків та не обгрунтованість підозри.
Прокурор проти клопотання обвинуваченого заперечував, зазначивши про невизначеність такого порядку законодавством, наполягав на продовженні обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Вислухавши думку учасників судового засідання щодо заявлених клопотань, вивчивши клопотання та матеріали в межах заявленого клопотання, суд дійшов до наступного висновку.

Статтею 29 Конституції України встановлено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Загальною декларацією прав людини (статті 3,9) та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог частини 1 статті 9 Конституції України, ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2,4,7 та 11 Конвенції» і є частиною національного законодавства України (стаття 5), визначено, що кожна людина має право на свободу та особисту недоторканість і ніхто не може зазнавати безпідставного арешту, затримання або вигнання.

Ухвалою Жовтневого районного суду Миколаївської області від 07 вересня 2021 року обвинуваченому обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, який в подальшому продовжувався, останні раз - ухвалою Жовтневого районного суду Миколаївської області від 02 лютого 2022 року - по 02 квітня 2022 року.

Обґрунтованість підозри була предметом дослідження під час обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому під час досудового розслідування та в суді.

По кримінальній справі розпочатий судовий розгляд, в судовому засіданні досліджуються письмові докази, не допитані всі свідки, потерпіла, обвинувачений. Завершити розгляд кримінального провадження та ухвалити рішення до закінчення строку дії обраного запобіжного заходу не є можливим.

Відповідно до статті 331 КПК України, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Підставою для обрання обвинуваченому запобіжного заходу стало наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст.199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього кодексу, повинно містити, зокрема, виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явились нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Під час судового розгляду встановлено, що згідно з обвинувальним актом, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, одне з яких, відповідно до класифікації, наведеної у статті 12 КК України, є кримінальним проступком, а два особливо тяжкими злочинами, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років, а за ч.2 ст. 115 КК України передбачено також покарання у виді довічного позбавлення волі.
ОСОБА_3 до затримання офіційно працевлаштований не був, постійного та стабільного джерела прибутку не мав, в офіційно зареєстрованому шлюбі не перебуває, проживав не за місцем реєстрації, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення умисного вбивства та викрадення чужого майна. У цьому кримінальному провадженні обвинувачується, серед іншого, і у вчиненні корисливого злочину.

Таким чином, суд приходить до висновку про відсутність у обвинуваченого міцних соціальних зв`язків, отже, існує ризик того, що усвідомлюючи тяжкість можливого покарання у разі встановлення вини обвинуваченого, перебуваючи на волі ОСОБА_3 може переховуватися від суду, що унеможливить своєчасний та якісний розгляд кримінального провадження судом, а також, враховуючи відсутність стабільного джерела доходу, існує ризик того, що обвинувачений може продовжувати злочинну діяльність.
Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ затверджено Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні».
Як визначено у листі Верховного Суду від 03 березня 2022 року № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», рекомендації Ради Суддів України щодо роботи судів в умовах воєнного стану, наданої 02 березня 2022 року усім судам України, звернуто увагу на доцільність орієнтування судів щодо однакового застосування положень ст. 199 КПК України, відповідно до яких слідчий суддя насамперед зобов`язаний перевірити обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик, передбачений ст. 177 КПК України, не зменшився, або з`явились нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою. До вказаних обставин (ризиків) безумовно належить військова агресія проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку.
Щодо клопотання обвинуваченого про заміну запобіжного заходу у зв`язку з виявленням бажання захищати країну, то на день розгляду зазначеного клопотання нормами КПК України процедура звільнення з-під варти за такою підставою не визначена.
Як встановлено в судовому засіданні, заявлені ризики, які стали підставою для обрання запобіжного заходу, не зменшились, завершити розгляд справи до завершення строку дії обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою не є можливим, що відповідно до ст. 199 КПК України, є підставою для продовження обвинуваченому строку тримання під вартою, оскільки інші, більш м`які запобіжні заходи, не зможуть запобігти визначеним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, у зв`язку з чим клопотання прокурора підлягає задоволенню, а клопотання обвинуваченого задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 176, 177, 369-372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання обвинуваченого відмовити.

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів по 16 травня 2022 року включно з утриманням його в ДУ «Миколаївський слідчий ізолятор».

Копію ухвали направити начальнику ДУ «Миколаївський слідчий ізолятор» для виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду через Жовтневий районний суд Миколаївської області протягом 7 днів з дня оголошення тексту ухвали, а обвинуваченим з дня отримання її копії.

Головуюча суддя ОСОБА_1