Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

19 листопада 2021 року Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву адвоката ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі слідчого судді від 01.11.2021р.,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 від 01.11.2021р. було задоволено скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві щодо невнесення відомосей до ЄРДР, зобовязано «службову особу СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві, уповноважену на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення. Розглянувши заяву ОСОБА_4 , від 08.10.2021 р. про вчинення кримінальних правопорушень у відповідності до вимог ст. 214 Кримінального процесуального кодексу України».

Адвокат звернувся до суду в порядку ст. 379 КПК України із заявою про виправлення описки в ухвалі слідчого судді від 01.11.2021р., а саме викласти резолютивну частину ухвали в такій редакції «Зобовязати уповноважених службових осіб слідчого відділу Подільського Управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві внести відповідні відомості до ЄРДР згідно викладених, у заяві (повідомленні) про вчинення кримінальних правопорушень та залучення до кримінального провадження як потерпілого ОСОБА_4 від 08.10.2021, обставин за попередньою правовою кваліфікацією згідно ч. 3 ст. 157,ч. 2 ст. 383, ч. 2 ст. 384 КК України про що надати ОСОБА_4 відповідний витяг з ЄРДР».

У судове засідання заявник не з`явився.

Суд, дослідивши та оцінивши матеріали справи, дійшов такого висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Передбачену цією статтею можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. У резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Також слід зазначити, що однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають «незмінністю судового рішення». Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Як убачається з ухвали слідчого судді від 01.11.2021 р. службову особу СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві, уповноважену на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення зобов`язано розглянути заяву ОСОБА_4 , від 08.10.2021 р. про вчинення кримінальних правопорушень у відповідності до вимог ст. 214 Кримінального процесуального кодексу України.

Тоді як адвокат просить виправити описку, виклавши резолютивну частину ухвали в такій редакції: «Зобов`язати уповноважених службових осіб слідчого відділу Подільського Управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві внести відповідні відомості до ЄРДР згідно викладених, у заяві (повідомленні) про вчинення кримінальних правопорушень та залучення до кримінального провадження як потерпілого ОСОБА_4 від 08.10.2021, обставин за попередньою правовою кваліфікацією згідно ч. 3 ст. 157,ч. 2 ст. 383, ч. 2 ст. 384 КК України про що надати ОСОБА_4 відповідний витяг з ЄРДР».

Отже, адвокат ОСОБА_3 , подаючи заяву про виправлення описки, фактично просить слідчого суддю змінити зміст ухвали, яку він постановив.

Враховуючи вищезазначене, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 про виправлення описок в ухвалі слідчого судді від 01.11.2021р.

На підставі викладеного та керуючись ст. 379, 309, 310 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі слідчого судді від 01.11.2021р - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1