Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/829/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.01.2022 слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не одруженого, не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого-

В С Т А Н О В И В :
Слідчий СВ Подільського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.
Обґрунтовуючи клопотання, слідчий зазначав, що відомості про кримінальне правопорушення за ч. 1 ст. 125, ч. 2 ст. 189, ч. 4 ст. 190 КК України внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001304 від 16.07.21.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , діючи з корисливих мотивів, маючи на меті отримання значних прибутків на постійній основі шляхом вчинення злочинів, вирішив створити організовану злочину групу з метою заволодіння грошима громадян, шляхом обману, до складу якої в різний час уввійшли ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_4 та невстановлені слідством особи.
Вищевказані особи попередньо, умисно і добровільно, усвідомлюючи наслідки своїх дій, зорганізувалися в стійке злочинне об`єднання для вчинення злочинів, склавши при цьому єдиний план злочинних дій, відомий всім учасникам, з розподілом функцій кожного учасника групи, спрямованих на реалізацію цього плану, підкорюючись під час злочинної діяльності ОСОБА_15 , як керівнику організованої групи, свідомо виконуючи всі його вказівки.
Для досягнення кінцевої мети злочинної діяльності - особистого збагачення, ОСОБА_16 , маючи умисел на заволодіння чужим майном на свою користь, на користь співучасників та третіх осіб, на постійній основі, володіючи організаторськими здібностями, розробив план готування і вчинення злочинів. Загальний план злочинної діяльності полягав у шахрайському заволодінні чужим майном шляхом залучення грошових коштів громадян України (інвесторів/вкладників), шляхом введення їх в оману, зокрема, повідомлення останнім неправдивої інформації про гарантовану можливість отримання надприбутків на ринку віртуальних активів (криптовалюти), а саме: її купівлі та подальшого продажу за ціною вищою від закупівельної та арбітраж трафіку, який є різновидом онлайн-бізнесу, суть якого також полягає в покупці і подальшому перепродажі раніше купленого трафіку на більш вигідних умовах.
Фактично, після одержання грошових коштів від громадян на певні електронні гаманці та банківські рахунки підконтрольні учасникам організованої групи, ніякі послуги інвесторам/вкладникам не надаються, а грошові кошти розподіляються між членами організованої групи.
Крім цього ОСОБА_16 запровадив другий етап шахрайства, який полягав в оплаті комісії для виведення грошових коштів інвестору, після надходження яких будь-які послуги не надавались, а грошові кошти розподіляються між членами організованої групи.
ОСОБА_4 , який є учасником організованої групи, згідно заздалегідь розробленого ОСОБА_8 плану злочинної діяльності та відведеної кожному функції у організованій групі виконував функції по забезпеченню безпеки ОСОБА_11 , безпосередньо під час зустрічей з клієнтами, які надають безпосередньо йому в руки грошові кошти для їх вкладень у арбітраж трафік та криптовалюту та забезпечення організованої групи транспортом, який використовувався для пересування учасників групи. Крім цього забезпечував охорону офісу, в якому здійснювалась злочинна діяльність та співпрацює з правоохоронним органами у випадках написання заяв про вчинення злочинів, з метою унеможливлення викриття їх протиправної діяльності.
19.01.22 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.
Необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтована наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватися від органів досудового розслідування та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; незаконно впливати на потерпілих, свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Посилаючись на те, що саме такий запобіжний захід як тримання під вартою зможе забезпечити виконання підозрюваною, покладених на неї процесуальних обов`язків і запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, слідчий просив клопотання задовольнити, одночасно просив визначити заставу в межах 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з викладених у ньому підстав та просив клопотання задовольнити.
Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечили, вказавши на те, що підозра необґрунтована, ризики не доведені, підозрюваний має стійкі соціальні зв`язки, розмір застави є непомірним, а тому просили відмовити у задоволенні клопотання слідчого.
Вислухавши пояснення осіб, які беруть участь у розгляді клопотання, вивчивши клопотання та додані до нього документи, приходжу до наступного висновку.
Установлено, що відомості про кримінальне правопорушення за ч. 1 ст. 125, ч. 2 ст. 189, ч. 4 ст. 190 КК України внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001304 від 16.07.21.
19.01.22 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.
Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені ст. 178 КПК України (ч. 1 ст. 178 КПК України).
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу враховую: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється.
Відповідно до Рішень Європейського суду з прав людини у справах «Нечипорук і Йонкало проти України» , «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, хоча те, що саме може вважатися обґрунтованим, залежить від усіх обставин справи.
З доданих до клопотання документів вбачається обґрунтована підозра щодо вчинення підозрюваним кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 190 КК України.
Крім того, враховую наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватися від органів досудового розслідування та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; незаконно впливати на потерпілих, свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Прокурором у судовому засіданні було доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Доказів, які б вказували на те, що інший запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме: домашній арешт чи особиста порука, можуть забезпечити виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків і запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, стороною захисту суду не надано.
Таким чином, приходжу до висновку про обґрунтованість клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Оскільки в судовому засіданні доведено необхідність застосування до підозрюваного такого виду запобіжного заходу як тримання під вартою, останньому також підлягає визначення розміру застави в порядку передбаченому ч. 3 ст. 183 КПК України з покладанням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
З урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також того, що в силу норм ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави не може бути завідомо непомірним для підозрюваного, приходжу до висновку, що розмір застави у межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 198 480 грн. достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків.
Керуючись ст. ст. 175 - 178, 182 - 184, 193, 194, 196, 208-210, 213, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.
Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Визначити строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 днів до 20.03.22 включно.
Визначити відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 198 480 (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: UA 1012089, отримувач ТУДСАУ в місті Києві, , банк Державна казначейська служба України м. Київ, МФО - 820172, призначення платежу: застава, № ухвали суду, прізвище, ім`я, по батькові платника застави.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , у разі внесення застави, наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;
- не відлучатися з місця свого проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Визначити термін дії обов`язків, покладених на підозрюваного у разі внесення застави, з дня внесення застави строком на два місяці.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1