Провадження № 1-кс/638/3/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 січня 2022 року Дзержинський районний суд міста Харкова у складі

слідчої судді ОСОБА_1

за участю секретарки ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3 ,

адвокатки ОСОБА_4 ,

власника майна ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого Харківського РУП №3 ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0002395 від 29.12.2021р., за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -

встановив:
Старший слідчий Харківського РУП №3 ГУ НП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_3 , звернувся до суду із клопотанням про арешт майна.

У клопотанні слідчий зазначає, що 28.12.2021 року приблизно о 13.30 годин невстановлена особа вчинила крадіжку з приміщення Харківської міської ради що знаходиться за адресою: м. Харків, пл. Конституції, буд. 7.

30.12.2021 року старшим слідчим слідчого відділу Харківського районного управління поліції №3 ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_3 у період часу з 19 год. 10 хв. по 21 год. 30 хв. в присутності понятих був проведений обшук автомобілю, а саме: «Opel Vivaro» д.н.з. НОМЕР_1 , в ході якого виявлено та вилучено:

Системний блок з маркуванням «Artline», серійний номер ХАL199713;

Системний блок з маркуванням «Artline», серійний номер ХАL197051;

Системний блок з маркуванням «Artline», серійний номер ХАL197104;

Системний блок з маркуванням «Artline», серійний номер ХАL197097;

Системний блок з маркуванням «Artline», серійний номер ХАL199715;

Системний блок з маркуванням «Artline», серійний номер ХАL197098;

Системний блок з маркуванням «Artline», серійний номер ХАL197042;

Монітори торгової марки «MSI», в кількості 16 штук;

Монітор торгової марки «DELL», в кількості 1 штука;

Принтер торгової марки «EPSON», в кількості 1 штука.

Крім того, 30.12.2021 року старшим слідчим слідчого відділу Харківського районного управління поліції №3 ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_3 у період часу з 22 год. 10 хв. по 00 год. 00 хв. в присутності понятих був проведений обшук автомобілю, а саме: «RENAULT Trafic» д.н.з. НОМЕР_2 , в ході якого виявлено та вилучено:

Системний блок з маркуванням «Artline», серійний номер ХАL197038;

Системний блок з маркуванням «Artline», серійний номер ХАL197049;

Системний блок, чорного кольору, без маркування та зазначення серійного номеру;

Монітори торгової марки «MSI», в кількості 2 штуки;

Монітор торгової марки «DELL», в кількості 2 штуки;

МФО торгової марки «Xerox», в кількості 1 шт., серійний номер .

Вилучені предмети визнані речовими доказами та знаходяться в Харківському районному управлінні поліції №3 ГУ НП в Харківській області.

На думку слідчого, на час звернення з клопотанням є підстави вважати, що вилучені під час огляду місця події предмети зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та необхідні для проведення ряду судових експертиз.

Присутній у судовому засіданні слідчий Харківського РУП №3 ГУ НП в Харківській області, капітан поліції ОСОБА_3 , підтримав клопотання з підстав викладених в ньому та просив накласти арешт на вилучене майно.

Присутня у судовому засіданні представник власника майна, адвокат ОСОБА_4 , заперечувала проти клопотання слідчого та просила відмовити в задоволенні клопотання. Заперечення мотивовані тим, що вилучене майно не є речовим доказом у розумінні ст. 98 КПК України. Крім того, адвокат зазначала, що матеріали клопотання не містять документів, які посвідчують право власності Харківської міської ради на вилучену комп`ютерну техніку.

Власник майна, ОСОБА_5 підтримав думку свого представника.

Вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши доводи клопотання та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного.

Згідно зі статтею 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати, зокрема правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону та наявні докази.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За правилами ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним уст. 98 КПК України.

Відповідно до статті 100 КПК України, на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст. 170-174 КПК України, та згідно ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя, суд накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

Згідно статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Разом з тим, як вбачається з наданих матеріалів, слідчий, обґрунтовуючи своє клопотання в розумінні вимог ст. 132 КПК України, не надала достатніх і належних доказів тих обставин, на які послалась у клопотанні.

У наданих матеріалах, як вважає слідча суддя, не міститься жодного доказу того, що вказане у клопотанні майно відповідає, критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а відповідні постанови органу досудового розслідування про визнання цього майна речовим доказом у провадженні, є формальними.

У наданих органом досудового розслідування постановах про визнання та долучення до матеріалів кримінального провадження речових доказів від 29.12.2021р. та 31.12.2021р., складених слідчим Харківського РУП №3 ГУ НП в Харківській області, капітаном поліції ОСОБА_3 , не міститься жодного обґрунтування, якому чи яким із критеріїв ч. 1 ст. 98 КПК України відповідає зазначене вище майно. Обґрунтовуючи клопотання слідчий повідомив, що вилучена техніка не містить інвентаризаційних номерів і заявник у кримінальному провадженні не надав документів на підтвердження того, що техніка належить Харківській міській раді та взагалі була спричинена будь-яка шкода.

Таким чином, зазначене вище майно, жодним чином не може відповідати ознакам речового доказу в рамках кримінального провадження №0002395 від 29.12.2021р.

Також слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до ч.1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Із тексту поданого слідчим клопотання вбачається, що воно не погоджувалося прокурором, тобто у тексті клопотання відсутнє погодження прокурора у кримінальному провадженні №0002395 від 29.12.2021р.

Одночасно, частина 1 статті 64-2 КПК України визначає, що третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.

Згідно з ч. 2 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Системний аналіз викладених норм дає підстави дійти висновку, що із клопотанням про арешт майна третьої особи має право звернутися виключно прокурор.

В клопотанні не визначено процесуальний статус особи чи осіб, на майно яких слідчий просить накласти арешт.

Як вбачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, в кримінальному провадженні №0002395 від 29.12.2021р., підозра жодній особі не повідомлена.

Вказану інформацію підтвердив слідчий під час судового засідання 05 січня 2022 року.

Враховуючи викладене, у зв`язку з тим, що в цьому кримінальному провадженні на час звернення до слідчого судді відсутні підозрювані, майно, на яке слідчий просить накласти арешт, вважається майном третьої особи, а тому з клопотанням про його арешт, відповідно до ст. 64-2 КПК України, повинен звертатися виключно прокурор.

При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому, закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Досліджуючи зміст клопотання про арешт майна та матеріали до нього, не вбачається можливим встановити, власника комп`ютерної техніки. За твердженням органу досудового слідства, вказана комп`ютерна техніка належить Харківській міській раді, одна жодного доказу на підтвердження цього матеріали клопотання не містять. З огляду на що, не можливо встановити особу, якій кримінальним правопорушенням було завдано шкоди.

Із врахуванням наведених обставин, слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення клопотання.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 131-132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:
Клопотання старшого слідчого Харківського РУП №3 ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна залишити без задоволення.

Повний текст ухвали виготовлено 10 січня 2022 року.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_6 .