Справа № 147/818/20
Провадження № 1-кс/147/396/21
УХВАЛА

04 листопада 2021 року смт Тростянець

Слідчий суддя Тростянецький районний суд Вінницької області ОСОБА_1 ,
із секретарем ОСОБА_2 ,
за участю заявника ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у смт Тростянець заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого СВ ВП №2 Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області ОСОБА_5 та процесуального керівника Гайсинської окружної прокуратури ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження №0000048,
ВСТАНОВИВ:
03 листопада 2021 року до суду надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого СВ ВП №2 Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області ОСОБА_5 та процесуального керівника Гайсинської окружної прокуратури ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження №0000048, яка згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями передана на розгляд слідчому судді ОСОБА_4 (№148/818/20 (провадження 1-кс/147/395/21).
Зі змісту зазначеної вище скарги випливає, що скаржником заявлено відвід, зокрема, ОСОБА_4 , на підставі п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України. В обґрунтування заяви ОСОБА_3 посилався на прийняття суддею раніше заказних рішень по кримінальному провадженню та у зв`язку із не заявленням самовідводу, що на думку заявника підтверджує її зацікавленість в результатах кримінального провадження не на користь Держави.
Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явилися про час та місце розгляду клопотання були повідомлені належним чином.
Разом з тим, від слідчого ОСОБА_5 надійшла заява про розгляд заяви ОСОБА_3 про відвід слідчогог судді без його участі, при цьому проти задоволення заяви слідчий заперечував через її безпідставність та немотивованість. Слідчий суддя ОСОБА_4 надала до суду заяву про розгляд заяви без її участі, висловилася, що при розгляді заяви про відвід покладається на розсуд суду.
ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання про відвід підтримав в повному обсязі, зазначив, що у нього з слідчим суддею ОСОБА_4 склалися ворожі стосунки з початку її діяльності у Тростянецькому районному суді Вінницької області. Зокрема, заявник зазначає, що слідчим суддею ОСОБА_4 винесено дві ухвали у справі №147/818/20 (провадження№1-кс/147/183/20), а саме: 20.08.2020 - відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_3 на постанову слідчого Тростянецького ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 від 23.07.2020 та 26.08.2020 - відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали слідчого судді від 20.08.2020, що на думку заявника свідчить про неупередженість судді. Також ОСОБА_3 стверджує, що суддя ОСОБА_4 зловживає своїм службовим становищем, неналежно оцінює надані докази, неупереджено ставиться до заявника та до інтересів Держави, а також зацікавлена у результаті розгляду кримінального провадження №0000048.
Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши їх заяви, суд дійшов такого висновку.
Відповідно до приписів, викладених в ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення та стороною захисту їх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
Згідно з ч. 2 ст. 8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, тобто фактично законодавець визначив практику Європейського суду з прав людини частиною кримінального процесуального законодавства України.
За приписами ч. 1 ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.
Відповідно до частин 1, 2 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.
Згідно з ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим, тобто містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність. Особа, що заявила відвід повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує усунення слідчого судді від участі у судовому провадженні.
Пунктом 4 ч. 1 ст. 75 КПК України унормовано, що слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості. З аналізу змісту п.4 ч.1 ст. 75 КПК України випливає, що саме наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді є підставою для його відводу.
В заяві ОСОБА_3 посилається на п.4 ч.1 ст. 75 КПК України як на підставу відводу слідчого судді.
Доводи заявника, що слідчим суддею ОСОБА_4 не заявлено самовідводу від розгляду скарги у зазначеному вище кримінальному провадженні, що свідчить про зацікавленість в результатах кримінального провадження не на користь Держави, не ґрунтуються на фактичних обставинах справи, адже заява про відвід судді заявлена у прохальній частині скарги, і адресована на майбутнє, у разі розподілу скарги, зокрема, судді ОСОБА_4 .
Норми КПК України не передбачено можливість здійснення розподілу матеріалів кримінального провадження, окрім як через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему, що забезпечує, зокрема: об`єктивний і неупереджений розподіл матеріалів кримінального провадження між суддями з додержанням принципів черговості та однакової кількості проваджень для кожного судді, як і не передбачено можливість заявнику обирати суддів для розгляду скарги.

Приписами ч. 3 ст. 35 КПК України унормовано, що визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, крім випадків, установлених законом.

Варто звернути увагу заявника на те, що за подібні дії (втручання у розподіл справ) встановлена кримінальна відповідальність.
Заява про самовідвід може бути написана після того, як будуть відомі обставини, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні.

Крім того, про жодний факт ухвалення ОСОБА_4 заказних рішень по кримінальному провадженню заявник також не навів.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При чому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).
Поняття «інші обставини які викликають сумніви у його неупередженості» є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.
Твердження заявника щодо зловживання слідчим суддею службовим становищем, неналежної оцінки наданих доказів, неупередженого ставлення до заявника та до інтересів Держави, а також щодо зацікавленості у результаті розгляду кримінального провадження базуються на припущеннях, жодного факту, який би підтверджував це суду не надано.
Разом з тим, згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого СВ ВП №2 Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області ОСОБА_5 та процесуального керівника Гайсинської окружної прокуратури ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження №0000048 передана на розгляд слідчому судді ОСОБА_4 (№148/818/20 (провадження 1-кс/147/395/21) і слідчим суддею ОСОБА_4 постановлені ухвали у цій же справі 20.08.2020 та 26.08.2020 на що заявник послався в судовому засіданні.
Інститут відводу має важливе значення для реалізації демократичних принципів судового процесу, сприяє ефективному розгляду справи і забезпечує правильне вирішення справи.
Норма про відвід (самовідвід) гарантує неупередженість у здійсненні правосуддя, запобігає можливості скасування рішень за мотивами незаконності складу суду, заінтересованості певних суб`єктів, що з`ясувалися під час перевірки справи вищестоящими інстанціями.
Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», кожному гарантується захист його прав, свобод та законних інтересів незалежним і безстороннім судом, утвореним відповідно до закону.
Аналогічні норми закріплені в ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків.
У пункті 2.5 Бангалорських принципів визначено, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.
Окрім того, згідно п. 12 висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Європи про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів при винесенні судових рішень, у відношенні сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від любих зв`язків, упередженості, які впливають або можуть сприйматися як такі, що впливають на здатність судді приймати незалежне рішення. Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси визначеної сторони в якому-небудь спорі. Судова влада повинна користуватися довір`ям не тільки зі сторони сторін в конкретному розгляді, але і зі сторони суспільства в цілому. І суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача.
Так, виходячи із засад ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою визначено право кожного на справедливий розгляд справи незалежним і безстороннім судом, враховуючи усталену практику Європейського суду з прав людини щодо тлумачення понять «незалежний», «безсторонній» та щодо визначення критеріїв неупередженості (безсторонності): суб`єктивний та об`єктивний, з метою виключення сумнівів у стороннього спостерігача в об`єктивності та неупередженості колегії суддів під час розгляду апеляційної скарги, враховуючи норми міжнародного права, при розгляді заяви про відвід, слід виходити саме із суб`єктивної оцінки сторони у справі щодо дій колегії суддів у справі.
Отже, якщо сторона має сумнів у безсторонності судді, хоча об`єктивно це не підтверджується, то практика Європейського суду з прав людини наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це буде розцінено, як порушення права особи на справедливий суд.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини (рішення від 09 листопада 2006 року у справі «Білуга проти України», від 28.10.1998. у справі «Ветштан проти Швейцарії»), важливим питанням є довіра, яку суди мають вселяти у громадськість в демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, має брати самовідвід або бути відведений.
Таким чином, досліджуючи заяву про відвід, з метою виключення сумніву щодо об`єктивного, безстороннього розгляду справи та для забезпечення умов, за яких у будь-кого не виникало б сумнівів щодо розгляду справи безстороннім та неупередженим судом, слідсий суддя дійшов висновку щодо наявності підстав для задоволення заяви ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 від розгляду скарги у даній справі на підставі п. 4 ч.1 ст. 75 КПК України.
На підставі наведеного та керуючись статтями 35, 75, 80, 81 КПК України, суддя -
ПОСТАНОВИВ:
Заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого СВ ВП №2 Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області ОСОБА_5 та процесуального керівника Гайсинської окружної прокуратури ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження №0000048, - задовольнити.
Відвести слідчого суддю Тростянецького районного суду Вінницької області ОСОБА_4 від розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого СВ ВП №2 Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області ОСОБА_5 та процесуального керівника Гайсинської окружної прокуратури ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження №0000048 (справа №147/818/20 (провадження 1-кс/147/395/20)).
Матеріали скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого СВ ВП №2 Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області ОСОБА_5 та процесуального керівника Гайсинської окружної прокуратури ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження №0000048 передати до канцелярії суду для повторного автоматизованого розподілу судової справи, відповідно до ст. 35 КПК України.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1