Справа № 991/6498/21
Провадження 1-р/991/1/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2022 року м.Київ

Вищий антикорупційний суд у складі судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

детектива НАБУ ОСОБА_3 ,

адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , захисників підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши заяву про роз`яснення ухвали суду, подану детективом Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ

Ухвалою слідчої судді Вищого антикорупційного суду від 26.10.2021 було частково задоволено клопотання детектива Національного бюро Першого відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 про встановлення строку на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000507 від 28.03.2013.

ОСОБА_3 (заявник) подав 11.01.2022 заяву про роз`яснення цієї ухвали. Заявник вказав, що 21.09.2021 сторона обвинувачення у цьому кримінальному провадженні подала клопотання про встановлення строку на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування для сторони захисту підозрюваного ОСОБА_6 та його захисників (без зазначення їхніх прізвищ). Слідча суддя ухвалою частково задовольнила клопотання сторони обвинувачення. Мотивувальна частина ухвали містить позицію щодо більшого строку на ознайомлення стороні захисту, аніж був запропонований стороною обвинувачення. ОСОБА_6 та його захисникам адвокатам ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 було встановлено строк до 10.01.2022 включно на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000507 від 28.03.2013.

Заявник вказує на те, що рішення є незрозумілим у частині становлення строку на ознайомлення із матеріалами досудового розслідування для інших захисників підозрюваного ОСОБА_6 , крім тих, які вже зазначені в резолютивній частині ухвали. Для цього він просить роз`яснити судове рішення в частині встановлення строк на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування кримінального провадження № 0000507 від 28.03.2013.

У судовому засіданні детектив надав додаткові пояснення, та попросив роз`яснити ухвалу з підстав зазначених у заяві. Він додатково пояснив, що ОСОБА_6 10.01.2022, тобто у день закінчення встановленого на ознайомлення строку, уклав договір з іншим захисником, прізвище якого не зазначено в ухвалі слідчої судді про встановлення строку на ознайомлення стороні захисту від 26.10.2021. На його думку, ухвала потребує роз`яснення у частині того, чи іншим захисникам, які не зазначені в ухвалі, також було встановлено строк на ознайомлення із матеріалами досудового розслідування.

ОСОБА_6 до суду для розгляду заяви про роз`яснення судового рішення не був доставлений зі СІЗО через його участь в судовому засіданні у якості обвинуваченого в Оболонському районному суді міста Києва. Адвокат ОСОБА_8 не з`явилася у судове засідання, вона була повідомлена належним чином, та не повідомила причину своєї неявки. Відповідно до вимог частини 2 статті 380 КПК України неприбуття у судове засідання осіб, які були повідомлені належним чином, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення судового рішення.

Захисники ОСОБА_6 адвокати ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечили проти задоволення заяви детектива Національного бюро про роз`яснення ухвали від 26.10.2021. Захисник ОСОБА_5 зазначив, що детектив Національного бюро у клопотанні про встановлення строку на ознайомлення, яке було частково задоволено ухвалою від 26.10.2021, просив про встановлення строку для підозрюваного ОСОБА_6 та конкретних захисників, а не просто сторони захисту в цілому. Він звернув увагу на те, що ОСОБА_6 має повне право призначати нових захисників на будь-якій стадії кримінального провадження. Захисник ОСОБА_5 вважає, що ухвала від 26.10.2021 є зрозумілою, та не потребує роз`яснення. Захисник ОСОБА_4 звернув увагу на необхідність дотримання принципу правової визначеності та чіткості судових рішень. Він стверджував, що ОСОБА_6 не встиг ознайомитися із матеріалами, і що є інше судове рішення, у якому інший слідчий суддя звернув увагу на те, що детективи Національного бюро мали забезпечити ОСОБА_6 можливість ознайомлюватися із матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000507. На його думку, є підстави вважати, що ОСОБА_6 не встиг ознайомитися із усіма матеріалами, а тому вирішив призначити захисника для того, щоби отримати необхідну кваліфіковану правову допомогу. Він також вважає, що ухвала від 26.10.2021 не потребує роз`яснення.

Суд встановлює, чи відповідає така заява формальним вимогам кримінального процесуального закону.

Якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст (ч. 1 ст. 380 Кримінального процесуального кодексу України (КПК України). Учасники судового провадження це, зокрема, сторони кримінального провадження (п. 26 ч. 1 ст. 3 КПК України). Стороною кримінального провадження є слідчий (детектив) (п. 19 ч. 1 ст. 3 КПК України).

Заявник ОСОБА_3 є детективом, який здійснює досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні. Він також був особою, що звернулася до Вищого антикорупційного суду із клопотанням про встановлення строку на ознайомлення підозрюваному та його захисникам із матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000507. Таким чином, заява подана особою, яка має право на звернення до суду із проханням роз`яснити ухвалу.

Далі, суд встановлює, чи може бути роз`яснено ухвалу про встановлення строку на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, тобто ухвалу, що була постановлена на досудовому розслідуванні.

В цілому, позиція щодо роз`яснення ухвали слідчої судді є неоднозначною. Вищі суди у своїх узагальненнях, листах та рішеннях зазначають як про те, що роз`яснення ухвал слідчого судді є можливим, так і про те, що роз`яснення можливе лише щодо ухвал, які розглядаються в судовому провадженні, а не на етапі досудового розслідування. Наприклад, у Листі № 10-1332/0/4-13 від 22.08.2013 Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ зазначив, що слідчий суддя не уповноважений розглядати та вирішувати по суті клопотання чи заяви осіб про роз`яснення постановлених ним ухвал види судових рішень, оскільки ухвала слідчого судді не віднесена до рішень, які можуть бути предметом роз`яснення в порядку, передбаченому ст. 380 КПК. Цей ж суд у Листі «Про правові позиції судової палати у Кримінальних справах ВССУ за 2015 рік» надає витяг з ухвали від 28.07.2015 (провадження № 5-1706км15), де зазначається про те, що кримінальний процесуальний закон не містить будь-яких застережень щодо неможливості вирішення питання про роз`яснення судового рішення, постановленого слідчим суддею. 09.10.2015 цей ж суд постановив ухвалу (провадження № 5-2286км15), у якій зазначив, що «висновок судді-доповідача апеляційного суду про те, що ухвала слідчого судді про відмову в роз`ясненні судового рішення не підлягає апеляційному оскарженню необґрунтований», таким чином встановивши можливість апеляційного оскарження такої ухвали, та законність винесення таких рішень слідчим суддею. В цілому, у судовій практиці вбачається тенденція до більш чіткого тлумачення положень статті 380 КПК України як таких, що також охоплюють ухвали слідчих суддів. Так, Касаційний кримінальний суд Верховного Суду прийняв постанову від 18.11.2019 (справа № 367/3068/17, провадження № 51-8936км18) у якій питання щодо роз`яснення ухвали слідчим суддею було вирішено так: «Виходячи із системного аналізу положень ч. 1 ст. 380 КПК України, колегія суддів вважає, що будь-яких застережень щодо неможливості вирішення питання про роз`яснення судового рішення, яке є результатом судового провадження та яким вирішено питання, що становило предмет його розгляду, кримінальний процесуальний закон не містить, за виключенням рішення слідчого судді апеляційного суду ухваленого в порядку, передбаченому главою 21 КПК України». Отже, в цілому розгляд такої заяви про роз`яснення судового рішення у виді ухвали слідчого судді можливий.

При роз`ясненні судового рішення, більш повно і зрозуміло здійснюється виклад тих частин рішення, розуміння яких викликає труднощі, при цьому не вносяться зміни до рішення по суті і не розглядаються ті питання, які не були предметом судового розгляду. За заявою про роз`яснення судового рішення суд не може змінювати змісту постановленого ним рішення, сама суть роз`яснення рішення суду полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на питання щодо його правомірності чи законності, він лише повинен пояснити положення постановленого ним рішення, які нечітко ним сформульовані, або є незрозумілими для зацікавлених осіб, що позбавляє їх можливості його реалізації. У заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме в ньому є незрозумілим, у чому полягає ця незрозумілість, які припускаються варіанти тлумачення тих чи інших формулювань, як це впливає на реалізацію судового рішення тощо. Якщо заявником порушується питання про зміну рішення або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

Заявник просить роз`яснити чи стосується встановлення строку на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування тільки тих осіб, прізвища яких прямо зазначені в ухвалі від 26.10.2021 чи всіх захисників підозрюваного ОСОБА_6 . Питання, поставлене заявником, стосується виконання судового рішення. Суд звертає увагу, що у клопотанні детектива від 20.09.2021 (поданому до суду 21.09.2021) про встановлення строку на ознайомлення із матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000507 у прохальній частині дійсно зазначалося, що строк для ознайомлення необхідно встановити стороні захисту підозрюваному ОСОБА_6 та його захисникам без зазначення їхніх імен. У зв`язку із цим, суд критично ставиться до доводів захисника ОСОБА_5 про те, що у клопотанні детектив Національного бюро просив встановити строк на ознайомлення для конкретних захисників. В ухвалі від 26.10.2021, якою слідча суддя частково задовольнила клопотання, у резолютивній частині ухвали зазначено про встановлення строку на ознайомлення підозрюваному ОСОБА_6 , а також його захисникам із зазначенням повних імен конкретних захисників, які здійснювали захист ОСОБА_6 у той момент. Станом на зараз виникла ситуація, коли 10.01.2022 сплив строк, встановлений ухвалою слідчої судді на ознайомлення із матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні, а ОСОБА_6 , зі слів детектива, уклав договір із новим захисником, що може бути підставою для того, щоби продовжити для нього строк на ознайомлення. Для належного виконання ухвали від 26.10.2021, необхідно роз`яснити цей аспект ухвали.

Положення КПК України про відкриття матеріалів іншій стороні вказують на те, що сторонам кримінального провадження, потерпілому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ. У разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого сторона кримінального провадження або потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, вважаються такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів. (ч. 10 ст. 290 КПК України)

Необхідно розуміти, що на момент прийняття рішення про встановлення строку на ознайомлення із матеріалами досудового розслідування для сторони захисту, строк для ознайомлення може встановлюватися лише стороні кримінального провадження. До осіб, які не мають статусу сторони кримінального провадження станом на момент прийняття рішення (постановлення ухвали) слідчим суддею, не можна застосувати обмеження щодо строку на ознайомлення. Також, беручи до уваги те, що у підозрюваного є право на захисника, обов`язку захисника використовувати засоби захисту, передбачені КПК України та іншими законами України, з метою забезпечення дотримання прав, свобод і законних інтересів підозрюваного, обвинуваченого та з`ясування обставин, які спростовують підозру чи обвинувачення, пом`якшують чи виключають кримінальну відповідальність підозрюваного, обвинуваченого, а також права підозрюваного та його захисника ознайомлюватися з матеріалами досудового розслідування (ст. 42, 46, 47 КПК України), таке обмеження є непропорційним втручанням у права підозрюваного, що гарантовані йому кримінальним процесуальним законом та загальними засадами кримінального провадження (зокрема, забезпечення права на захист та змагальності сторін).

Фактично, положення ч. 10 ст. 290 КПК України взагалі не визначають конкретного переліку осіб, для яких можна встановити строк для ознайомлення із матеріалами кримінального провадження. Стороною кримінального провадження зі сторони захисту є, зокрема, підозрюваний, його захисники (п. 19 ч. 1 ст. 3 КПК України).

Суд зважає на те, що під час розгляду клопотання про встановлення строку на ознайомлення іншій стороні, слідча суддя встановила, що стороні захисту належним чином було надано доступ до матеріалів стороною обвинувачення, оцінила обсяг матеріалів та складність кримінального провадження, визначила, що обставиною, яка впливає на ознайомлення із матеріалами досудового розслідування є перебування підозрюваного ОСОБА_6 в ізоляторі тимчасового тримання та його часта участь у інших судових провадженнях та слідчих діях. Також, слідча суддя дослідила обставини ознайомлення його захисників із матеріалами кримінального провадження. Слідча суддя встановила, що сторона захисту зволікає із ознайомленням з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Природа механізму встановлення строку на ознайомлення у випадку зволікання однією стороною із ознайомленням з відкритими матеріалами іншої сторони полягає у тому, що, слідчий суддя, встановивши достатні підстави для зволікання, із урахуванням обставин кожної окремої справи, має також взяти до уваги 1) право особи знати суть обвинувачення щодо неї, 2) право мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту, а також, 3) з метою забезпечення змагальності у кримінальному провадженні має врахувати, що як обвинуваченню, так і захисту повинна бути надана можливість знати про та коментувати подані доводи та докази, надані іншою стороною (ст. 7, 20, 22 КПК України, а також рішення ЄСПЛ у справі Huseyn та інші проти Азербайджану від 26 липня 2011 року, заяви № 35485/05, 35680/05, 36085/05…, параграф 175). При цьому, встановлення строку на ознайомлення є видом юридичної фікції, оскільки слідчий суддя встановлює строк на ознайомлення із матеріалами іншої сторони, після спливу якого сторона кримінального провадження або потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, вважаються такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів. По суті, подальші дії учасника провадження, якому було встановлено строк (тобто, чи особа активно реалізовувала своє право аж до спливу строку, що дозволило їй ознайомитися із матеріалами іншої сторони у повному обсязі, призначення інших захисників), не впливають на результат, якого досягає така фікція, оскільки після спливу строку на ознайомлення, він все одно вважатиметься таким, що реалізував своє право на доступ до матеріалів. Цей механізм запобігає можливому зволіканню стороною для того, щоби у кримінальному провадженні не могло бути прийнято рішення для закінчення досудового розслідування у порядку, передбаченому Главою 24 КПК України, та були порушені розумні строки розгляду справи.

Як би чітко не було сформульовано правове положення, у будь-якій системі права, в тому числі у кримінальному праві, неминучим є елемент судового тлумачення. Повноваження щодо прийняття рішення, покладене на суди, полягає саме в тому, щоби розвіяти такі сумніви щодо тлумачення. (Рішення Великої Палати у справі Kafkaris проти Кіпру від 12 лютого 2008 року, заява № 21906/04, параграф 141) Одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога щодо юридичної визначеності, згідно з якою у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (принцип згадується у рішенні Великої Палати Європейського суду з прав людини у справі Brumarescu проти Румунії від 28 жовтня 1999 року, заява № 28342/95, параграф 61). Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто «остаточності» рішення суду.

Встановлюючи стороні захисту підозрюваного ОСОБА_6 строк для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування до 10.01.2022, прізвища захисників були зазначені лише тому, що ці особи на той час здійснювали його захист. Разом із тим, встановлення цього строку несе лише один правовий наслідок, який передбачений кримінальним процесуальним законом у ч. 10 ст. 290 КПК України, є логічним, зрозумілим та очікуваним після спливу цього строку сторона кримінального провадження (сторона захисту у цьому випадку), вважається такою, що реалізувала своє право на доступ до матеріалів. Слідча суддя у мотивувальній частині ухвали від 26.10.2021 встановила зволікання сторони захисту із ознайомленням з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні, на що не можуть впливати будь-які інші обставини у провадженні, наприклад, призначення підозрюваним іншого захисника. У разі якщо стороні захисту після постановлення ухвали обмежувалося право на ознайомлення із матеріалами досудового розслідування, ця обставина може бути предметом розгляду на етапі судового провадження. Таке роз`яснює не змінює суті рішення.

На підставі викладеного, керуючись статтями 3, 7, 20, 22, 380 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ

Заяву про роз`яснення судового рішення, подану детективом Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 задовольнити.

Роз`яснити резолютивну частину ухвали слідчої судді Вищого антикорупційного суду від 26.10.2021 (справа № 991/6498/21, провадження 1-кс/991/6597/21) таким чином: зазначення прізвищ захисників підозрюваного ОСОБА_6 у резолютивній частині ухвали вказує на здійснення захисту цими особами у момент прийняття рішення; встановлення строку на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження № 0000507 від 28.03.2013 до 10.01.2022 вказує на те, що, відповідно до ч. 10 ст. 290 КПК України, після спливу цього строку сторона кримінального провадження (сторона захисту, яка, відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 3 КПК України включає в себе підозрюваного та його захисників) вважається такою, що реалізувала своє право на доступ до матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000507 від 28.03.2013.

Ця ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.

СуддяОСОБА_1