Справа № 175/2330/20
Провадження № 1-кп/175/158/20
Ухвала

Іменем України

15 вересня 2021 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 (в режимі відеоконеренції),

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0000670 відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у с. Благодатне Арбузинського району Миколаївської області, громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.186, ч.2 ст.289 КК України,

встановив:

При оголошенні перерви для повторного виклику свідка сторони обвинувачення, прокурор заявив письмове клопотання про продовження ОСОБА_6 строку тримання під вартою на 60 днів. Клопотання, з посиланням на практику ЄСПЛ, зокрема рішення у справах «Бакланов проти Росії» від 09.06.2005 року, «Фрізен проти Росії» від 24.03.2005 року і «Ізмайлов проти Росії» від 16.10.2008 року, обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які на його думку, до цього часу продовжують існувати та не дозволяють застосувати альтернативні види запобіжних заходів.

Захисник просив обрати його підзахисному запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з носінням електронного засобу контролю, який, на його думку, зможе забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_7 , який добровільно відшкодував збитки потерпілому та не має наміру впливати на останнього, не збирається переховуватися від суду і вчиняти нові злочини.

Обвинувачений підтримав позицію свого захисника.
Обсудивши клопотання у нарадчій кімнаті, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. За приписом ч.3 цієї статті… до спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про… продовження запобіжного заходу, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона… обвинувачується; вік та стан здоров`я… обвинуваченого; репутацію… обвинуваченого, наявність у нього судимостей.

Під час судового провадження обвинуваченому ОСОБА_6 обрано та неодноразово продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, останній раз строком до 26.09.2021 року. Суд у своїх ухвалах вказував на наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України. На переконання суду цей ризик, про який також зазначено у клопотанні прокурора, продовжує існувати та є реальним.

Оцінюючи вказаний ризик, судом враховуються сукупність обставин і наслідки інкримінованих злочинів, скоєних відносно особи з інвалідністю, та які мають високий ступінь суспільної небезпеки, зумовленої наслідками не лише для конкретних осіб, а й для суспільства в цілому.

Тому, з урахуванням об`єктивних причин, які не дозволяють призначити наступне судове засідання до спливу строку тримання ОСОБА_7 під вартою через зайнятість захисника в інших справах, беручи до уваги наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, клопотання прокурора є обґрунтованим.

На переконання суду саме такий запобіжний захід зможе запобігти вказаному ризику і таке судове рішення у повній мірі відповідатиме як національному законодавству, так і практиці ЄСПЛ, викладеній, зокрема, у рішеннях по справах «Ілойков проти Болгарії» та «Бекчиєв проти Молдови», в яких ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування…», а «ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню».

З вказаних підстав клопотання захисника про зміну запобіжного заходу на альтернативний, не підлягає задоволенню, а наведені доводи на обґрунтування клопотання, не свідчать про зменшення вказаного судом ризику, оскільки обвинувачений усвідомлює передбачену законом відповідальність, що загрожує йому у разі доведеності вини за вчинення інкримінованих умисних тяжких злочинів, поєднаних із насильством до потерпілого (покарання у виді позбавлення волі строком до 8 років), а тому може переховуватися від суду, тобто може здійснити дії, передбачені п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Клопотання прокурора не містить посилань на наявність доказів про ризики, передбачені п.3 і п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а лише ґрунтується на припущеннях, у зв`язку з чим ці ризики не враховуються судом при ухваленні даного судового рішення.

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, суд

ухвалив:

У судовому провадженні оголосити перерву до 15.00 години 30.09.2021 року.

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження дії запобіжного заходу задовольнити.

Запобіжний захід, обраний обвинуваченому ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою строком до 26.09.2021 року, - продовжити на 60 днів, тобто до 13.11.2021 року.

Клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт із застосуванням електронного засобу контролю залишити без задоволення.

Копію ухвали вручити обвинуваченому і прокурору, направити захиснику і начальнику ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)».

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 7 днів з дня її оголошення через Дніпропетровський районний суд.

Суддя ОСОБА_1