Справа № 761/2208/22
Провадження № 1-кс/761/1764/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю прокурора ОСОБА_2 , підозрюваного ОСОБА_3 при секретарі ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0004337 від 08.11.2021 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Києва, громадянина України, з середньою освітою, не одруженому, не працюючому, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури ОСОБА_6 подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0004337 від 08.11.2021 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_3 .

У клопотанні зазначено, що у СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0004337 від 08.11.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185КК України.

Короткий виклад фактичних обставин, суть і правова кваліфікація кримінального правопорушення

За обставин, викладених у клопотанні встановлено, що ОСОБА_3 07.11.2021 о 16 год. 27 хв., маючи протиправний умисел на таємне викрадення чужого майна, поєднаний з проникненням у сховище, прибув за адресою: м. Київ, вул. С. Руданського, 4-6 А, до магазину «Лоток» № 25 (ТОВ «ЛК-ТРАНС»), де раніше проходив стажування.

Далі, ОСОБА_3 07.11.2021 о 16 год. 27 хв., увійшовши до приміщення магазину «Лоток» № 25 (ТОВ «ЛК-ТРАНС»), що розташований за адресою: м. Київ, вул. С. Руданського, 4-6 А, попередньо переконавшись, що ніхто із сторонніх осіб за ним не спостерігає, пройшов до підсобного приміщенні вказаного магазину, з метою здійснити таємне викрадення чужого майна із даного приміщення.

Реалізуючи свій прямий умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, діючи з корисливих мотивів, ОСОБА_3 07.11.2021 о 16 год. 27 хв., перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. С. Руданського, 4-6 А, підійшов до вхідних дверей підсобного приміщення магазину «Лоток» № 25 (ТОВ «ЛК-ТРАНС»), які були відчинені, пройшов всередину, та користуючись тим, що всередині приміщення відсутній керуючий персонал магазину, підійшов до столу, який знаходився впритул до стіни з лівого боку та відкрив у столі висувну шухляду, в якій побачив ключ від сейфу.

ОСОБА_3 07.11.2021 о 16 год. 27 хв., перебуваючи за адресою:м. Київ, вул. С. Руданського, 4-6, у підсобному приміщенні магазину «Лоток» (ТОВ «ЛК-ТРАНС»), діставши із вказаного столу ключ від металевого сейфу, який знаходився поруч зі столом на підлозі з правого боку та використовуючи вказаний ключ відчинив дверці сейфу, звідки таємно викрав грошові кошти у сумі 32 600 грн, які належать ТОВ «ЛК-ТРАНС», після чого ОСОБА_3 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, розпорядившись викраденими грошовими коштами на власний розсуд.

З урахуванням цих обставин, ОСОБА_3 на думку сторони обвинувачення, обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України.

Обґрунтування клопотання

Як зазначено у клопотанні 19 січня 2022 року ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжка), поєднаного з проникненням у сховище, тобто у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

При цьому зазначено, що наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_3 у вчиненні інкримінованого йому вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 07.11.2021 в період часу з 21:55 по 22:25; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 ; протоколами допиту свідка ОСОБА_8 ; повідомленням про підозру у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_3 ; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_3 ; протоколом огляду відеозапису за участю ОСОБА_3 ; протоколом проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_3 ; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

В клопотанні зазначено, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_3 покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених ст. 42 КПК України.

Підставою застосування даного запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Як зазначено у клопотанні, більш м`які запобіжні заходи застосовані до підозрюваного ОСОБА_3 не достатні для запобігання вищевказаним ризикам. Таким чином, на думку слідчого до ОСОБА_3 необхідно застосувати найбільш суворий запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 діб.

Доводи сторін

Прокурор в судовому засіданні підтримала клопотання, просив обрати запобіжний захід на два місяці, в обґрунтування необхідності його обрання навів ті обставини, що існує обґрунтована підозра у вчиненні останнім кримінальних правопорушень, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також те, що підозрюваний раніше судимий, але висновки не зробив для себе та на шлях виправлення не став.

Підозрюваний ОСОБА_3 повідомив, що шкодує про вчинене, просив не застосовувати найсуворіший запобіжний захід.

Слідчий суддя, вислухавши думку сторін, дослідивши додані до клопотання матеріали, дійшов наступного висновку.

Мотивація суду

В судовому засіданні встановлено, що у СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0004337 від 08.11.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185КК України.

З наданих матеріалів клопотання, пояснень учасників судового розгляду вбачається, що на даній стадії є достатні дані, які вказують на обґрунтованість підозри причетності ОСОБА_9 до подій, які мали місце 07.11.21 року за обставин, викладених у клопотанні слідчим, виходячи із стандарту «обґрунтована підозра», який застосовується у практиці ЄСПЛ, що підтверджується наявними в матеріалах та дослідженими слідчим суддею документами під час розгляду клопотання.

Згідно ст.178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, а також вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення є одними з обставин, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Згідно п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

19.01.2022 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України.

Згідно ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Як зазначено у положеннях ст.ст.177,178 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; продовжити кримінальне правопорушення чи вчинити інше.

При цьому суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: тяжкість можливого покарання, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зав`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан обвинуваченого; наявність судимостей.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п. п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

При вирішенні питання про доцільність застосування запобіжного заходу, також необхідно враховувати практику Європейського суду з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Оскільки поняття «обґрунтована підозра» у національному законодавстві не визначене, то, відповідно дост. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд має враховувати позицію Європейського Суду з прав людини, відображену у рішенні від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (пункті 175) відповідно до якого «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також див. рішення у справі «Кущ проти України», «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182), (Erdagoz v. Turkey (Ердагоз проти Туреччини).

Як вбачається зі змісту повідомлення про підозру, його формулювання містить інформацію про те, що ОСОБА_3 дійсно при встановлених досудовим слідством обставинах міг вчинити інкриміноване йому правопорушення, тобто наявна обґрунтована підозра у злочині, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до шести років.

Слідча суддя оцінює наявність ризиків, передбачених ст. 178 КПК України. Сторона обвинувачення зазначає про три таких ризики.

Ризик переховування від органів досудового розслідування та суду

Даний ризик підтверджується тим, що ОСОБА_3 вчинив корисливе кримінальне правопорушення, за яке передбачено покарання виключно у вигляді позбавлення волі строком до шести років. Також, підозрюваний ОСОБА_3 не має стійких соціальних зв`язків у місті, офіційно не працевлаштований, неодружений, не має на утриманні неповнолітніх дітей.

В розумінні Кримінального кодексу України інкримінований ОСОБА_3 злочин є тяжкими.

При визначенні ймовірності переховування ОСОБА_3 від органів досудового розслідування та суду відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України слід враховувати тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винним у злочині, у вчиненні якого він підозрюється. Врахування цієї обставини відповідає практиці Європейського суду з прав людини. При цьому, цей фактор не є визначальним.

Враховуючи викладене вище, слідча суддя приходить до висновку, що існує ризик переховування ОСОБА_3 від органів досудового розслідування та/або суду.

Слідча суддя зобов`язана встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України). Втім, для всебічної оцінки обставин справи, слідча суддя аналізує доводи слідчого стосовно інших ризиків, про які згадано у клопотанні.

Можливість вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий в клопотанні зазначає, що підозрюваний ОСОБА_3 може вчинити інше кримінальне правопорушення, у тому числі і тяжке корисливе, оскільки останній не має стабільного заробітку, статків, майна або інших джерел доходів. Крім того злочин інкримінований ОСОБА_3 є умисним, вчиненим з проникненням у сховище, оскільки останній, скориставшись даною ситуацією та тим, що раніше проходив стажування у вказаному магазині, знаючи яким чином здійснюється вхід та вихід із приміщення, заздалегідь розробив злочинний план та чітко слідував йому, здійснивши крадіжку з корисливих мотивів. Зазначене вказує на те, що останній може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ризик незаконного впливу на свідків

В клопотанні зазначено, що наявність ризику незаконного впливу на інших свідків обумовлена тим, що підозрюваний раніше проходив стажування у вказаному магазині та досить добре знайомий із персоналом, однак даний ризик слідчому судді не доведено.

Отже, слідчим суддею встановлено наявність двох ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідча суддя вважає, що до ОСОБА_3 необхідно застосувати запобіжний захід.

Що стосується особи ОСОБА_3 , суд приймає до уваги, що він, не одружений, не працюючий, має місце проживання, раніше не судимий.

Крім того, відомостей про можливе ухилення від органів досудового слідства та суду у випадку застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою прокурором суду не надано, що свідчить про міцний побутовий зв`язок. Крім того підозрюваний сам з`явився до правоохоронних органів та повідомив про вчинення ним кримінального правопорушення.

Згідно п.6 ч.2 ст.184 КПК України клопотання прокурора повинно містити зокрема обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Проте в клопотанні відсутні обґрунтування неможливості запобігання ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. Не надав таких обґрунтувань прокурор і в судовому засіданні.

Таким чином суд констатує, що прокурором не доведено обставини, передбачені п. 3 ч.1ст.194 КПК України.

Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Отже за таких підстав суд, керуючись ч.4 ст.194 КПК України вважає можливим обмежитись обранням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який з урахуванням усіх обставин справи, на думку слідчого судді, буде достатнім запобіжним заходом для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти наявним ризикам.

Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_3 такі обов`язки, а саме: не залишати житло без дозволу слідчого, прокурора, або суду у період часу з 20 години по 07 годину наступного дня за адресою місця реєстрації, а саме: АДРЕСА_1 ; прибувати до слідчого, прокурора та суду за викликом; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, реєстрації; не відлучатися за межі м.Києва без дозволу слідчого, прокурора слідчого судді або суду; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст.ст. 32, 131, 132, 176 178, 181, 183-184, 193-194, 196, 202, 369-372, 395 КПК України,

У Х В А Л И В :

Клопотання залишити без задоволення.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки передбачені ст.194 КПК України:

- не залишати житло без дозволу слідчого, прокурора, або суду у період часу з 20 години по 07 годину наступного дня за адресою місця реєстрації, а саме: АДРЕСА_1 ,

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за викликом;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, реєстрації;

- не відлучатися за межі м.Києва без дозволу слідчого, прокурора слідчого судді або суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Зобов`язати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 прибути до місця свого проживання згідно умов обраного запобіжного заходу.

Контроль за виконанням ухвали покласти на органи Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_3 .

Строк дії ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваної ОСОБА_3 визначати в межах строку досудового розслідування, до 19 березня 2022 року.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_10