СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/665/22
ун. № 759/2598/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 лютого 2022 року м. Київ

слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ;
при секретарі ОСОБА_2 ;
за участю прокурора ОСОБА_3 ;
захисника ОСОБА_4 ;
підозрюваного ОСОБА_5 ;
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000438 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.02.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця с. Криве Попільнянського р-ну Житомирської обл., українеця, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
До Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000438, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.02.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні слідчого відділу Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0000438 від 13.02.2022, в якому 14.02.2022 повідомлено про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.
За версією органу досудового розслідування, ОСОБА_5 13.02.2022 приблизно о 16 годині 45 хвилин, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 відкрито викрав чуже майно, яке належить ОСОБА_8 поєднаного із проникненням до приміщення квартири АДРЕСА_3 , тим самим завдав потерпілій майнової шкоди на загальну суму 150 гривень.

Так, ОСОБА_5 13.02.2022, приблизно о 16 годині 40 хвилин, перебуваючи на території Святошинського району м. Києва, не маючи офіційного місця роботи та джерела доходів, вирішив незаконно заволодіти чужим майном громадян, з метою обернення його на свою користь та особистого збагачення.
З метою виконання свого злочинного умислу, направленого на заволодіння чужим майном, ОСОБА_5 прослідував до будинку, розташованого по АДРЕСА_2 . Переконавшись в тому, що його дії залишаться непоміченими, ОСОБА_5 зайшов до першого під`їзду вказаного будинку та направився на шостий поверх, де користуючись тим, що його присутність залишилась непоміченою мешканцями будинку, вирішив вчинити крадіжку чужого майна громадян з квартир даного будинку.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у приміщення, ОСОБА_5 перебуваючи на шостому поверсі вказаного будинку, звернув увагу на квартиру АДРЕСА_3 та, перевіривши вхідні двері, виявив, що вони не були зачинені на ключ. Скориставшись відсутністю сторонніх осіб на поверсі, ОСОБА_5 відчинив вхідні двері та, вважаючи, що мешканці квартири відсутні, проник до вказаної квартири. Перебуваючи у квартирі, ОСОБА_5 звернув увагу на тумбочку, що стояла в коридорі при вході до квартири, на якій лежав гаманець чорного кольору з візерунком, у якому знаходились грошові кошти в сумі 150 гривень, купюрами номіналом 100 гривень та 50 гривень, дисконтні картки магазинів, які належать ОСОБА_8 .

Однак, в цей час, в одній з кімнат квартири перебувала ОСОБА_9 , яка помітила в коридорі раніше невідомого їй ОСОБА_5 , який продовжував вчиняти свої злочинні дії, та почала галасувати. В цей час ОСОБА_5 розуміючи, що його злочинні дії викриті, проігнорувавши ОСОБА_9 , вийшов з квартири та направився у невідомому напрямку разом з викраденим майном, яким розпорядився на власний розсуд, завдавши потерпілій ОСОБА_8 майнової шкоди на загальну суму 150 гривень.

Тим самим, слідча стверджує, що встановлено достатність доказів для підозри ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні відкритого викрадення чужого майна, поєднаного із проникненням в житло, тобто кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.
Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства на момент обрання запобіжного заходу органом досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених у п. 1, п. 3 та п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме про те, що підозрюваний ОСОБА_5 у випадку не застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, або застосування більш м`якого запобіжного заходу, може вчинити спроби:
-переховуватися від органів досудового розслідування або суду;
-незаконно впливати на свідків;
-вчинити інше кримінальне правопорушення.
Таким чином, слідча, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, приймаючи до уваги що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п. 1, п. 3 та п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, беручи до уваги особу підозрюваного, обставини вчинення кримінального правопорушення та для дієвого виконання кримінального провадження просить застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, строком на 60 днів.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з мотивів, викладених у ньому.
Підозрюваний та його захисник заперечували проти клопотання та просили застосувати запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою, посилаючись на недоведеність прокурором перелічених у клопотанні ризиків.
Слідчий суддя, вислухавши прокурора, захисника та підозрюваного, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступного висновку.
У провадженні слідчого відділу Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, знаходиться кримінальне провадження № 0000438 від 13.02.2022, в якому 14.02.2022 повідомлено про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
13.02.2022 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України (а.с. 41-44)
14.02.2022 повідомлено про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України. (а.с. 45-47).
У відповідності до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування, суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, перелік яких визначено частиною першою статті 177 КПК.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Поняття обґрунтованої підозри та чіткі критерії її оцінки у національному законодавстві не визначені.
Проте, воно висвітлено у практиці Європейського суду з прав людини, що підлягає застосуванню українськими судами. Термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України»). Обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства»).
Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення.
Цей стандарт переконання є нижчим, ніж стандарт переконання «поза розумним сумнівом», та вимагає меншої ваги доказів, ніж для вирішення судом питання про винуватість чи невинуватість особи на стадії судового розгляду.
Таким чином, слідчому судді необхідно оцінити відповідність підозри цій правовій кваліфікації лише для встановлення її обґрунтованості (тобто, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_5 міг вчинити саме цей злочин). При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація здійснюється судом під час розгляду справи по суті.
В цьому кримінальному провадженні йдеться про можливе вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.
Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:
- протоколом прийняття заяви від ОСОБА_8 про вчинене кримінальне правопорушення від 13.02.2022;
- протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 ;
- протоколом огляду місця події, що проводився у приміщенні квартири АДРЕСА_4 ;
- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , яка була присутня під час вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 ;
- протоколом пред`явлення для впізнання особи за фотознімками за участю потерпілої ОСОБА_8 , яка впізнала особу, яку зображено на фотознімку № 2, де знаходиться ОСОБА_5 ;
- протоколом пред`явлення для впізнання особи за фотознімками за участю свідка ОСОБА_9 , яка впізнала особу, яку зображено на фотознімку № 2, де знаходиться ОСОБА_5 ;
- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , який був присутній під час затримання ОСОБА_5 у порядку ст. 208 КПК України в якості понятого;
- протоколом затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку ст. 208 КПК України, під час якого у останнього було виявлено та вилучено викрадене майно;
- іншими матеріалами в їх сукупності.

З урахуванням досліджених документів, слідчий суддя приходить до переконання, що наразі є достатньо обставин, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 вказаного кримінального правопорушення.
Слід зауважити, що на цьому етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих відомостей лише визначає, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою (за стандартом «обґрунтованої підозри») для застосування щодо нього запобіжного заходу.
Запобіжні заходи застосовуються з метою досягнення дієвості кримінального провадження. Їх дія носить превентивний (попереджувальний) характер реалізації особами дій, направлених на перешкоджання здійсненню правосуддя у справі.
Стаття 177 КПК визначає перелік ризиків, задля запобігання реалізації яких застосовується запобіжний захід. Ризики вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею, судом обґрунтованої ймовірності реалізації підозрюваним таких дій. Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що особа обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак слідчому судді необхідно встановити, чи підозрюваний наразі має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.
Слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органу досудового розслідування та суду є реальним з огляду на тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , суворістю можливого покарання, пов`язаними із цим негативними для особи наслідками та іншими обставинами.
ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, тобто тяжкий злочин, санкція якого передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від чотирьох до воськи років.
Очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначена обставина на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому слідчий суддя, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_5 у сукупності з іншими обставинами.
Щодо обґрунтованості ризику виливу на свідків та інших учасників кримінального провадження слідчий суддя приходить до таких висновків.
Кримінально-процесуальний кодекс України встановлює наступну процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).
Таким чином, такий ризик як вплив на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
На даний момент, підозрюваному стали відомі матеріали кримінального провадження, зокрема, протоколи допиту свідків а тому, він знатиме як їх дані, так і зміст наданих ними свідчень. Крім того є коло осіб, які з достатньою вірогідністю будуть допитуватися в якості свідків надалі, щодо яких, у свою чергу, підозрюваний з метою уникнення кримінальної відповідальності може вживати заходів для спотворення змісту та обсягу показань.
Також існує ризик вчинення інших правопорушень, оскільки підозрюваний офіційно не працює та не має джерел для існування.
Разом з тим прокурором не доведена недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним ризикам
Таким чином, враховуючи викладене, приймаючи до уваги особу підозрюваного, який раніше не судимий, має постійне місце проживання та реєстрації, а також тяжкість інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання слідчого та обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У відповідності до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.
На підставі вищезазначеного слідчий суддя приходить до висновку про доцільність обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний період доби.
Застосовуючи такий вид міри запобіжного заходу слідчий суддя виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України щодо можливості підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчиненню інших кримінальних правопорушень, незаконного впливу на свідків та зі ступеню тяжкості інкримінованого йому кримінального правопорушення.
Тому слідчий суддя вважає необхідним покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. ст. 40, 131,132, 176-178, 181, 183, 184, 309, 369, 372, 395 КПК України, ст. ст. 5,6 Конвенції "Про захист прав та основоположних свобод"-
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання слідчого слідчого відділу Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000438 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.02.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 в нічний час доби у період часу з 23:00 год до 07:00 строком на 60 діб, а саме до 18:30 год. 13.04.2022 року.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такі зобов?язання:
1) прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;
2) не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та адреси.
4) здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.
Контроль за виконанням ухвали покласти на начальника Попільнянського відділення поліції Коростишівського відділу ГУНП в Житомирській області (13500, Житомирська обл., Житомирський р-н., смт. Попільня, вул. Фомічова, 6).
Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали оголошено 16.02.2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1