печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 листопада 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:
19.11.2021 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальних провадженнях щодо організованої злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт майна.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

У судове засідання прокурор не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином, через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, вимоги підтримує та просить задовольнити.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

За таких обставин, приймаючи до уваги те, що слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, у порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством України, створив необхідні умови для реалізації особою, яка подала клопотання, її процесуальних прав на участь у розгляді цієї справи в суді, ураховуючи, що підстав для визнання явки представника сторони обвинувачення обов`язковою не має, вважаю за можливе розглянути клопотання у його відсутність.

Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що Головним слідчим управління Національної поліції України здійснюється досудове розслідування, а прокурорами Офісу Генерального прокурора здійснюється нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0001193 від 06.10.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Проведеним слідчими ГСУ Національної поліції України досудовим розслідуванням установлено, що впродовж 2015-2021 років службовими особами Державного підприємства «Науково-дослідний інститут «АКОРД»

(код 14309563), орган правління Фонд державного майна України, зловживаючи своїм службовим становищем, без укладання інвестиційних договорів, передано в оренду ПП «Надія» (код 21356758) земельну ділянку з кадастровим номером :04:014:0063, загальною площею 0,4690 га, яка знаходиться у користуванні ДП «НДІ «АКОРД» на праві постійного користування земельною ділянкою, що посвідчується державним актом серії НОМЕР_1 від 20.08.2012, для будівництва об`єкту: «Будівництво багатоярусних підземно-наземних гаражів по

АДРЕСА_1 , та земельну ділянку з кадастровим номером :04:014:0062, загальною площею 0,6424 га, яка знаходиться у користуванні ДП «НДІ «АКОРД» на праві постійного користування земельною ділянкою, що посвідчується державним актом серії НОМЕР_2 від 20.08.2012, для будівництва об`єкту: «Будівництво багатосекційного житлового будинку з вбудовано-прибудованими приміщеннями та підземною стоянкою для автомобілів в АДРЕСА_2 », що спричинило ДП «НДІ «АКОРД» збитки у великих розмірах.

За отриманою інформацією, 25.08.2016 ДП «НДІ «АКОРД» (код 14309563) отримано дозвіл на виконання будівельних робіт № ІУ 70, генеральним підрядником виступило ПП «Надія» (код 21356758). Станом на 2020 рік ДП «НДІ «АКОРД» подало документи до Державної архітектурно будівельної інспекції України для отримання сертифікату готовності вводу об`єкта до експлуатації за № ІУ 36.

Крім цього, інвестиційні договори передбачають, що під час виконання своїх зобов`язань Державне підприємство отримує у свою власність (господарське відання) визначений відсоток від загальної площі в новозбудованому об`єкті або грошові кошти в розмірі не менше визначеного відсотку від загальної площі в новозбудованому об`єкті за експертною оцінкою, проведеною відповідно до законодавства.

Водночас, наявна інформація свідчить про те, що службові особи ДП «НДІ «АКОРД» зобов`язані були укласти з ПП «НАДІЯ» інвестиційні договори, а також здійснити оцінку вартості майнових прав, яка була б використана під час визначення суми грошових коштів, яку повинно отримати ДП «НДІ «АКОРД» у разі відмови від майнових прав в об`єкті будівництва.

При цьому, службові особи ДП «НДІ «АКОРД», без укладання інвестиційних договорів, здійснили передачу земельної ділянки ПП «Надія» без погодження з органом правління, чим порушили п. 6 Порядку відчуження об`єктів державної власності, затвердженого постановою КМУ від 06.06.2007 № 803, а саме: «відчуження майна здійснюється безпосередньо суб`єктом господарювання, на балансі якого перебуває таке майно, лише після надання на це згоди або дозволу відповідного суб`єкта управління майном, який є представником власника і виконує його функції у межах, визначених законами».

Під час проведення досудового розслідування від оперативного підрозділу ГУ БКОЗ Служби безпеки України отримано інформацію, яку підтверджено показаннями свідка ОСОБА_4 про причетність до вищевказаного кримінального правопорушення службових осіб ДП «НДІ «АКОРД», ПП «НАДІЯ», щодо умисного ігнорування укладання інвестиційних договорів під час передачі в оренду приватному підприємству «НАДІЯ» земельної ділянки для будівництва комерційного об`єкта, чим заподіяли ДП «НДІ «АКОРД» збитки у великих розмірах.

У ході проведення 11.11.2021 обшуку нежитлових приміщень, за адресою: АДРЕСА_3 , за місцем знаходження ДП «НДІ «АКОРД» (код 14309563) виявлено оригінали документів з листуванням указаного Державного підприємства та Департаментом управління державними підприємствами Фонду державного майна України. Зокрема, відповідно до листа ДП «НДІ «АКОРД» вих. № 53 від 12.10.2021 зазначено, що грошова оцінка права постійного користування земельною ділянкою ( АДРЕСА_2 ) не проводилась, так як у майбутньому ця земельна ділянка не принесе у доходу (прибутку) для підприємства, вона (земельна ділянка), після вводу об`єкту в експлуатацію, перейде у колективну власність власників квартир багатоквартирного житлового будинку та власників вбудовано-прибудованих приміщень, які на ній побудовані.

Також, згідно листа ДП «НДІ «АКОРД» вих. № 58 від 29.10.2021 вбачається, що у зв`язку з завершенням будівництва та здачею в експлуатацію багатоквартирного житлового будинку з вбудовано-прибудованими приміщеннями по АДРЕСА_2 , а також передачею у власність у власність квартир і вбудовано-прибудованих приміщень приватним інвесторам будівництва, ДП «НДІ «АКОРД» звертаються до ФДМ України про надання згоди на добровільне припинення у Державного підприємства права постійного користування земельною ділянкою, з кадастровим номером :04:014:0062, на якій побудований зазначений будинок.

Крім того, відповідно до листа ДП «НДІ «АКОРД» вих. № 59 від 01.11.2021 встановлено, що у зв`язку з початком проведення робіт по підготовці до здачі в експлуатацію (проводяться опоряджувальні роботи) об`єкту будівництва «Багатоярусні підземно-наземні гаражі по АДРЕСА_1 », що будуються на земельній ділянці, площею 0,4690 га, кадастровий номер :04:014:0063, яка знаходиться у постійному користуванні ДП «НДІ «АКОРД», останні звертаються до ФДМ України про надання згоди на розподіл площі цієї земельної ділянки між інвесторами будівництва, у відповідності із площею приміщень побудованих для потреб інвесторів.

Таким чином установлено, що на даний час службовими особами ДП «НДІ «АКОРД» вживаються умисні дії та заходи, які направлені на відмову Державним підприємством від постійного користування земельними ділянками з кадастровими номерами :04:014:0062, :04:014:0063, та передачі їх на безоплатній основі зацікавленим суб`єктам господарювання.

Указані вище земельні ділянки, відповідно до ст. 98 КПК України мають ознаки речових доказів, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, мають значення для встановлення істини, що підтверджується: матеріалами правоохоронних органів, протоколами допиту свідка та обшуків та інших слідчих (розшукових) дій.

17.11.2021 Головним слідчим управлінням Національної поліції України винесено постанову про визнання та приєднання до кримінального провадження речових доказів земельну ділянку з кадастровим номером :04:014:0062, загальною площею 0,6424 га, власником якої є Черкаська міська рада, та земельну ділянку з кадастровим номером :04:014:0063, загальною площею 0,4690 га, власником якої є Черкаська обласна державна адміністрація, які знаходяться у постійному користуванні ДП «НДІ «АКОРД» (код 14309563).

Таким чином, слідчий вказує, що вказані об`єкти нерухомого майна земельні ділянки є об`єктами кримінальних протиправних дій.

Відповідно до ч.5ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а саме у рішенні по справі «Жушман проти України» зазначається - «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності».

Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-ІІ). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series А N 52). Іншими словами, має існувати обгрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", п. 50, Series А N 98).

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до вимог до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно до вимог ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання про задоволення клопотання прокурора про накладення арешту на вищезазначену нерухомість, яка є речовим доказом в даному кримінальному провадженні, а саме, набута кримінально-протиправним шляхом та отримана внаслідок вчинення кримінального правопорушення, з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, що зможе одночасно забезпечити запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 117, 131, 132, 171173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні № 0001193 на земельні ділянки, що перебувають у постійному користуванні ДП «НДІ «АКОРД» (код 14309563), зокрема:

- земельна ділянка з кадастровим номером :04:014:0062, загальною площею 0,6424 га, власником якої є Черкаська міська рада (код 2521252);

- земельна ділянка з кадастровим номером :04:014:0063, загальною площею 0,4690 га, власником якої є Черкаська обласна державна адміністрація (код 00022668).

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1