У Х В А Л А
Справа № 183/3409/19

№ 1-кс/183/58/22

21 січня 2022 року м.Новомосковськ

Слідчий суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника заявника адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання Губиниської селищної ради Дніпропетровської області про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000047 від 21.05.2019р. на земельну ділянку, накладеного ухвалою слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 31 травня 2019 року,

В С Т А Н О В И В:

20 січня 2022 року до слідчого судді надійшло клопотання Губиниської селищної ради Дніпропетровської області про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000047 від 21.05.2019р. на земельну ділянку, накладеного ухвалою слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 31 травня 2019 року. Зазначене клопотання заявник обґрунтовує тим, що у арешті відпала необхідність. Губиниська селищна рада набула права власності на земельну ділянку в силу закону, проте не може це право зареєструвати через наявність арешту.

Представник заявника у судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити. Відомості про те, на якій стадії знаходиться кримінальне провадження у нього відсутні, з відповідними запитами до правоохоронних органів перед зверненням до суду не звертався. Також уточнив, що у прохальній частині клопотання помилково вказано дату ухвали про накладення арешту 31 травня 2021 року, натомість правильною є дата 31 травня 2019 року.

Прокурор Новомосковської окружної прокуратури ОСОБА_3 у судовому засіданні пояснила, що кримінальне провадження №0000047 від 21.05.2019р. передано слідчому відділу Соборного ВП Дніпропетровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області. З огляду на наведене, прокурор Новомосковської окружної прокуратури вже не є процесуальним керівником у досудовому розслідуванні і по суті клопотання взагалі не може висловити думку, а тому просить клопотання залишити без розгляду, оскільки воно повинне розглядатися слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Представник особи, в інтересах якої накладено арешт Перещепинського професійного ліцею надіслав заяву у якій просив відкласти розгляд клопотання. Також зазначив, що спірна земельна ділянка є державною власністю, оскільки є землями навчального закладу, тому Губиниська селищна рада не має права втручатися в питання розпорядження цими землями.

Вислухавши прокурора, представника заявника, вивчивши скаргу та надані матеріали, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Так, відповідно до положень ст. 131 цього Кодексу арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частина 2 статті 132 КПК України встановлює загальне правило, за яким клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За змістом пункту 18 частини 1 статті 3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Чинний КПК України зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201 КПК України).

Системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у нормі статті 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Прокурором надано копію постанови від 18 березня 2020 року про направлення матеріалів досудового розслідування за підслідністю, згідно якого доручено проведення досудового розслідування кримінального правопорушення, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000047 від 21.05.2019р. слідчому відділу Соборного ВП Дніпропетровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області. Також надано копію супровідного листа про направлення зазначеного кримінального провадження керівнику Дніпропетровської місцевої прокуратури №2.

Відтак, на цей час кримінальне провадження, в рамках якого подане дане клопотання, розслідується органом досудового розслідування, який знаходиться поза межами територіальної підсудності Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області.

При цьому, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Дотримання правил підсудності є гарантією права на справедливий суд, тобто на суд, встановлений законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Таким чином, оскільки питання направлення клопотань за підсудністю КПК України не врегульовано, клопотання слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.

Разом з тим, заявник не позбавлений права звернутися з відповідним клопотанням до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, який здійснює кримінальне провадження.

Керуючись ст. ст. 131,132,174 КПК України -

У Х В А Л И В:

Повернути Губиниській селищній раді Дніпропетровської області клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000047 від 21.05.2019р.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1