Провадження № 1-кп/4910/32/19
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2022 року місто Київ

Вищий антикорупційний суд у складі колегії суддів - головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_4
прокурора ОСОБА_5
обвинуваченого ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 )
захисника ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Вищого антикорупційного суду в м. Києві клопотання прокурора ОСОБА_5 про звернення застави в дохід держави та застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000001 від 03.01.2017 за обвинуваченням:
ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ), який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Львів, громадянина України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України,
ВСТАНОВИВ:
У провадженні Вищого антикорупційного суду перебуває вказане кримінальне провадження.
Судом встановлено, що обвинувачений ОСОБА_6 не з`явився у судові засідання, призначені на 01.12.2021 о 09:00 год та 13.01.2022 о 15:00 год.
16.02.2022 під час судового засідання судом поставлено на обговорення питання про поважність причин неприбуття у судове засідання обвинуваченого ОСОБА_6 .
Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_8 вважав поважними причини неявки обвинуваченого та пояснив, що 13.01.2022 обвинувачений ОСОБА_6 не прибув у судове засідання, оскільки за рекомендаціями лікарів перебував на обстеженні за кордоном і повернувся в Україну лише 13.01.2022 ввечері. Підтвердження щодо проходження цього обстеження зможе надати у наступному судовому засіданні. Щодо неявки обвинуваченого у судове засідання 01.12.2021 пояснив, що обвинувачений перебував на лікарняному і надав суду листок непрацездатності.

Обвинувачений ОСОБА_6 пояснив, що 01.12.2021 він був на лікарняному і перебував у денному стаціонарі. Вважає це поважною причиною неявки у судове засідання. Щодо неявки у судове засідання 13.01.2022 зазначив, що він перебував за кордоном для проходження відповідного обстеження.

Прокурор ОСОБА_5 зазначав, що причина неявки обвинуваченого у судове засідання 01.12.2021 не може бути поважною, враховуючи те, що лікарняний наданий не в електронному вигляді, а хвороба обвинуваченого не є такою, що перешкоджає явку до суду. Що стосується засідання на 13.01.2022, зазначав, що воно було призначене заздалегідь, обвинувачений був повідомлений про нього, однак незважаючи на цепокинув межі України і завчасно не повідомив суд, що він не буде відсутній у судовому засіданні. Лише 12.01.2022 перед днем судового засідання направив до суду клопотання разом з електронними квитками, які вказують на те, що він мав повернутися з Варшави 24.01.2022, проте до України він повернувся 13.01.2022, про що надав суду такий самий квиток з таким самим номером. Крім того, обвинуваченим не надано жодного документу, про те, що він дійсно проходив якесь обстеження з 01.01.2022 по 13.01.2022 саме на території Польщі у місті Варшава.

Разом з цим, 16.02.2022 прокурором ОСОБА_5 заявлено клопотання про звернення застави в дохід держави та застосування відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі.
Клопотання прокурор обґрунтовує таким. Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 02.06.2017 відносно ОСОБА_7 (на цей час ОСОБА_6 ) застосовано запобіжний захід у межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 128 000 грн. Вказана сума застави внесена ОСОБА_8 . Як встановлено, під час судового розгляду, 01.12.2021 о 9:00 год ОСОБА_6 у судове засідання не з`явився, повідомивши про хворобу, але відповідні медичні документи до цього часу суду не надав. 02.12.2021 обвинувачений ОСОБА_6 належно повідомлений про призначення судового засідання на 14 год. 30 хв. 22.12.2021, але на це судове засідання також не з`явився, суд не поінформував про причини своєї неявки. У судове засідання, призначене на 13.01.2022 обвинувачений ОСОБА_6 знову не з`явився, вказавши, що перебуває за межами України з 01.01.2022 по 23.01.2022, надавши роздруківки квитків на літак на 01.01.2022 та 24.01.2022. Однак, відповідно до даних про перетинання державного кордону України, ОСОБА_6 , користуючись паспортами для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_7 , виїхав з України 01.01.2022, але повернувся 13.01.2022. Таким чином, ОСОБА_6 будучи належним чином повідомленим декілька разів не з`явився за викликом до суду без поважних причин і не повідомив про причини своєї неявки. Клопотання в частині застосування запобіжного заходу у вигляді застави прокурор обґрунтовує наявністю двох ризиків: переховуватися від суду та незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні. При визначенні ймовірності переховування обвинуваченого від суду зазначає про тяжкість покарання, враховуючи, що вказаний злочин є корупційним та за його вчинення може бути призначено покарання лише у вигляді позбавлення волі, що може спонукати ОСОБА_6 переховуватись від слідства та суду. Ризик впливу на свідків та осіб, залучених до участі у слідчих діях як поняті, та які можуть бути допитані в якості свідків під час судового розгляду, прокурор обґрунтовує тим, що він існує не лише на початковому етапі кримінального провадження, а й до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Ураховуючи нездатність обраної обвинуваченому застави у розмірі 128 600 грн, забезпечити виконання ним покладених на нього обов`язків, просив звернути її в дохід держави і зарахувати до спеціального фонду Державного бюджету України та визначити обвинуваченому ОСОБА_6 заставу в розмірі 744 300 (сімсот сорок чотири тисячі триста) гривень, що складає 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, на підставі п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на ного обов`язків.

Адвокат ОСОБА_8 зазначив те, що вказане клопотання є безпідставним. Заперечував щодо доводів прокурора щодо обґрунтованості підозри та вказаних ризиків. Вказував, що ризик ухилення обвинуваченого від суду не ґрунтується на викладених фактичних обставинах, враховуючи те, що обвинувачений наявний в залі суду, від спілкування з прокурором, за необхідності, та працівниками суду ніколи не ухилявся, на виклики до суду прибуває. Ризик впливу на свідків вважає безпідставним, оскільки твердження прокурора не обґрунтовується жодними доказами. Крім того просив розглянути вказане клопотання прокурора у наступному судовому засідання та надати стороні захисту час для надання доказів на підтвердження проходження обстеження обвинуваченим у місті Варшава.

Обвинувачений ОСОБА_6 вважав вказане клопотання безпідставним. Зазначав, що 01.12.2021 він перебував на лікарняному де проходив відповідні маніпуляції, про що готовий на наступне судове засідання надати відповідну довідку лікаря. З приводу судового засідання 13.01.2022 пояснив, що перебував за кордоном для проходження відповідного обстеження та здачі аналізів, просив надати час для надання відповідних документів. Вказував, що ризик ухилення є надуманим, він не ухиляється від явки у судові засідання і не має наміру чинити тиск на свідків у цьому кримінальному провадженні. Про судове засідання призначене на 13.01.2022 він дізнався в перших числах січня, коли подзвонив секретарю.

Суд, дослідивши клопотання прокурора, заслухавши думки учасників кримінального провадження, дійшов такого висновку.

Згідно зі ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі й обставини зазначені у ч. 1 ст. 178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення , тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я підозрюваного, наявність постійного місця роботи або навчання, його репутацію, наявність судимостей.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 31.08.2016 застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжній захід у вигляді тримання під вартою та одночасно визначено розмір застави у межах 700 мінімальних заробітних плат в сумі 964 600 (дев`ятсот шістдесят чотири тисячі шістсот) грн (з урахуванням ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва про виправлення описки від 16.11.2016).

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 02.06.2017 зменшено суму застави застосовану відносно ОСОБА_7 та визначено заставу у межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 128 000 (сто двадцять вісім тисяч) грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору (ч. 8 ст. 182 КПК України).

Як убачається з клопотання прокурора, підставою для звернення застави в дохід держави є те, що ОСОБА_6 , будучи належним чином повідомленим про дату та час судового засідання, не з`явився за викликом до суду без поважних причин і не повідомив про причини своєї неявки.

Стаття 138 КПК України містить вичерпний перелік поважних причин неприбуття особи на виклик, зокрема, поважними причинами є: затримання, тримання під вартою або відбування покарання; обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

Судом встановлено, що судові засідання у цьому кримінальному провадженні були призначені на 01.12.2021 о 09:00 год, 22.12.2021 о 14:30 год та 13.01.2022 о 15:00 год.

01.12.2021 обвинувачений ОСОБА_6 не прибув у судове засідання, про дату, час та місце судового розгляду справи був повідомлений належним чином. 30.11.2021 на електронну адресу суду направив клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із перебуванням на лікарняному. Підтверджуючі документи надасть у наступному судовому засіданні.

16.02.2022 у судовому засіданні стороною захисту на підтвердження поважності причин неявки ОСОБА_6 у судове засідання 01.12.2021 надано листок непрацездатності серії АЛД № 391244 виданий Київською клінічною лікарнею № 2 на Залізничному транспорті філії «Центр охорони здоров`я» АТ «Українська залізниця» відповідно до якого ОСОБА_6 перебував на лікарняному з 23.11.2021 по 01.12.2021 включно (режим амбулаторний).

22.12.2021 судове засідання не відбулося у зв`язку із заявою захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_8 , відповідно до якої він перебував у відпустці за межами України.

Враховуючи встановлені обставини, суд визнає поважною причиною неприбуття обвинуваченого ОСОБА_6 у судове засідання 01.12.2021, враховуючи його перебування на амбулаторному лікуванні відповідно до наданого лікарняного. Разом з тим, суд зауважує, що п. 5 ч. 1 ст. 138 КПК України передбачено, що поважними причинами неприбуття особи на виклик є тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад.

Також, суд визнає поважною причину неприбуття обвинуваченого ОСОБА_6 у судове засідання 22.12.2021, враховуючи те, що вказане засідання не відбулося у зв`язку із неявкою його захисника адвоката ОСОБА_8 .
При цьому, суд визнає неповажними причини неприбуття обвинуваченого ОСОБА_6 у судове засідання, призначене на 13.01.2022 з огляду на таке.
13.01.2022 обвинувачений ОСОБА_6 не прибув у судове засідання, про дату, час та місце судового розгляду справи був повідомлений завчасно та належним чином. 12.01.2022 на електронну адресу суду направив клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із перебуванням на медичному обстеженні та лікуванні за кордоном, терміном з 01.01.2022 по 23.01.2022. Підтверджуючі документи надасть у наступному судовому засіданні.

16.02.2022 у судовому засіданні надав копію квитків відповідно до яких він перебував за кордоном з 01.01.2022 по 13.01.2022. Також обвинувачений надав консультативне заключення лікаря ОСОБА_9 відповідно до якого йому рекомендовано провести необхідні дослідження для уточнення його діагнозу за межами України, зокрема Польщі, Німеччині, Австрії.

Наведене дає підстави суду вважати, що обвинувачений ОСОБА_6 навмисно та свідомо не з`явився у судове засідання, призначене на 13.01.2022, враховуючи те, що він був завчасно повідомлений та обізнаний про судове засідання.
Беручи до уваги процесуальну поведінку обвинуваченогоОСОБА_6 , встановлену неявку у судове засідання 13.01.2022 без поважної причини, яка не свідчить про систематичний характер недотримання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків, суд дійшов висновку, що підстави для звернення в дохід держави застави у розмірі 128 000 гривень відсутні, а тому клопотання в цій частині не підлягає задоволенню.

Враховуючи вказані обставини, також відсутні підстави і для задоволення інших вимог, в частині застосування до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 744 300 (сімсот сорок чотири тисячі триста) грн, що складає 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб з покладенням обов`язків, оскільки вони є похідними.
Отже, суд дійшов висновку, що у задоволенні клопотання прокурора ОСОБА_5 слід відмовити.
Разом з тим, суд вважає за необхідне вирішити питання про наслідки неявки обвинуваченого у судове засідання 13.01.2022, враховуючи, що під час судового засідання 16.02.2022 з`ясовувалося питання поважності причин його неявки у судове засідання та обговорювалися наслідки невиконання покладених на нього процесуальних обов`язків, за результатами чого було заявлено клопотання прокурора про стягнення застави в дохід держави, а також ці питання були предметом розгляду під час розгляду вказаного клопотання прокурора.

Пунктом 1 ч. 7 ст. 42 КПК України передбачено, зокрема, що обвинувачений зобов`язаний прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 КПК України, суд здійснює судовий виклик учасників кримінального провадження, участь яких у судовому провадженні є обов`язковою.

Відповідно до положень ст. 139, 323 КПК України суд має право постановити ухвалу про накладення грошового стягнення на обвинуваченого, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний і не з`явився у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття.

Відповідно до ч. 1 ст. 144 КПК України грошове стягнення може бути накладено на учасників кримінального провадження у випадках та розмірах, передбачених цим Кодексом, за невиконання процесуальних обов`язків.

З наведених положень закону вбачається, що накладення грошового стягнення є заходом забезпечення кримінального провадження, що застосовується з метою досягнення дієвості провадження й полягає в накладенні цього стягнення ухвалою суду на відповідного учасника кримінального провадження, в тому числі обвинуваченого, за невиконання покладених на нього процесуальних обов`язків у випадках та розмірах, визначених КПК України.

Суд, встановивши, що особа не виконала покладений на неї процесуальний обов`язок без поважних причин, накладає на неї грошове стягнення (ч. 3 ст. 146 КПК України).

Згідно ч. 2 ст. 144 КПК України грошове стягнення накладається: під час досудового розслідування - ухвалою слідчого судді за клопотанням слідчого, прокурора чи за власною ініціативою, а під час судового провадження - ухвалою суду за клопотанням прокурора чи за власною ініціативою.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що обвинувачений ОСОБА_6 , будучи належним чином повідомлений про час, дату та місце судового засідання, не виконав покладений на нього процесуальний обов`язок без поважних причин, а тому наявні підстави для накладення на нього грошового стягнення.

При визначенні розміру грошового стягнення обвинуваченому ОСОБА_6 суд враховує те, що він є особою працездатного віку, інвалідності не має, тому грошове стягнення слід визначити розмірі двох прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 4 962 (чотири тисячі дев`ятсот шістдесят дві) гривні.
На підставі викладеного, керуючись ст. 139, 144-146, 176-178, 182, 372 КПК України,
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання прокурора ОСОБА_5 про звернення застави в дохід держави та застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі, відмовити.
Накласти на обвинуваченого ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , - грошове стягнення, за не прибуття без поважних причин за викликом у судове засідання, у розмірі 2 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 4 962 (чотири тисячі дев`ятсот шістдесят дві) гривні.
Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення та оскарженню не підлягає.
Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.
Повний текст ухвали складений 18.02.2022.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3