У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 вересня 2021 року м. Черкаси

Черкаський районний суд Черкаської області у складі:
головуючої судді ОСОБА_1 ,
за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
представника потерпілого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду клопотання у кримінальному провадженні № 0000653 від 27.04.2021 про звільнення від кримінальної відповідальності:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Хрещатик Черкаського району Черкаської області, українця, громадянина України, з повною загальною середньою освітою, працюючого різноробочим у Софіївському Державному лісогосподарстві, неодруженого, утриманців у розумінні закону не маючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ; раніше не судимого;

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, -

В С Т А Н О В И В :
02 червня 2021 року прокурор Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до Черкаського районного суду Черкаської області з клопотанням про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, на підставі ст. 45 КК України.

Згідно з клопотанням, ОСОБА_4 підозрюється у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду, вчиненому за наступних обставин:
Так, він, маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, у ніч з 26 травня 2021 року на 27 травня 2021 року, у точно невстановлений в ході досудового розслідування час, знаходячись на березі р. Рось за координатами: широта: 49,632866, довгота: 31,604101, що відноситься до території природно-заповідного фонду України, в адміністративно-територіальних межах с. Хрещатик Черкаського району Черкаської області, неподалік вул. Побережна, без передбаченого законом дозволу на вилов риби, за допомогою заздалегідь заготовленого засобу лову, а саме двох месинових сіток, які відносяться до сіткоснастевих знарядь лову та є забороненими згідно п. 3.15 «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999, займався незаконним рибним добувним промислом, в результаті чого здійснив незаконний вилов риби виду: лящ - 6 шт., плітка - 4 шт., карась - 2 шт., загальною кількістю 12 шт.
Відповідно до висновку експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи № 556/21-23 від 28 травня 2021 року розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконного вилову риби у р. Рось в адміністративних межах с. Хрещатик Черкаського району Черкаської області, становить 2 466 грн 00 коп.
Вищевказана шкода згідно п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 10.12.2004 № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» являється істотною через вилов риби в період нересту.
Дії підозрюваного ОСОБА_4 кваліфіковано за ч. 1 ст. 249 КК України як незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.

Ухвалою судді Черкаського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 від 04 червня 2021 року призначено підготовче судове засідання у даному кримінальному провадженні на 09 липня 2021 року.

09 липня 2021 року у зв`язку з неявкою учасників судового провадження проведення підготовчого розгляду справи відкладено до 16 вересня 2021 року.

У підготовчому судовому засіданні, яке відбулося 16 вересня 2021 року, прокурор заявлене клопотання підтримала та просила суд його задовольнити, виходячи з наведених у ньому підстав.

Підозрюваний ОСОБА_4 , якому роз`яснено наслідки закриття провадження, розуміючи суть пред`явленої підозри, підтримав клопотання прокурора, зазначив, що визнає себе винним, завдану шкоду відшкодував повністю та просив суд кримінальне провадження відносно нього закрити у зв`язку з дійовим каяттям.

Представник потерпілого Управління державного агенства рибного господарства у Черкаській області ОСОБА_5 проти задоволення клопотання прокурора не заперечив, підтвердив факт повного відшкодування збитків рибному господарству.

Вивчивши клопотання, вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження,суд дійшов висновку про наявність підстав для звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, виходячи з наступного.

Пунктом 1 частини 2 статті 284 КПК України передбачено, що кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільнення особи від кримінальної відповідальності.
За приписами частини 8 статті 284 КПК України закриття кримінального провадження або ухвалення вироку з підстави, передбаченої пунктом 1 частини другої цієї статті, не допускається, якщо підозрюваний, обвинувачений проти цього заперечує. В цьому разі кримінальне провадження продовжується в загальному порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно з частиною 1 статті 285 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.
Статтею 45 КК України визначено, що особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.
Відповідно до пункту 3 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності" № 12 від 23 грудня 2005 року, звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям, можливе в разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості.
Такою, яка вчинила злочин уперше, вважається особа, котра раніше не вчиняла злочинів або раніше вчинила злочин, що вже втратив правове значення.
Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки.
Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.
Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи.
Повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди полягає в добровільному задоволенні винним або іншими особами, зокрема батьками чи близькими родичами, обґрунтованих претензій потерпілого щодо відшкодування заподіяної злочином матеріальної та моральної шкоди, загладжуванні її в інший спосіб, наприклад, шляхом прилюдного вибачення за завдану образу.
Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 249 КК України, відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до кримінальних проступків.
Частиною 1 статті 286 КПК України закріплено, що звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення здійснюється судом.
Відповідно до частини 3 статті 288 КПК України суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.
За приписами пункту 2 частини 3 статті 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 КПК України.

Враховуючи, що ОСОБА_4 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, вперше вчинив кримінальний проступок, щиро розкаявся, активно сприяв розкриттю проступку і повністю відшкодував заподіяну шкоду в розмірі 2 466 гривень, про що свідчить квитанція № 90932927 від 28.05.2021 року; зважаючи на те, що підозрюваний не заперечує проти закриття провадження у зв`язку з дійовим каяттям; наявні передбачені законом умови та підстави для звільнення його від кримінальної відповідальності.
Таким чином, суд вважає клопотання прокурора обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволення.
Запобіжний захід відносно підозрюваного ОСОБА_4 не обирався.
Розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням (проступком), становить 2 466 грн, яка повністю відшкодована у ході досудового розслідування.
Цивільний позов у даному кримінальному провадженні не заявлено.
Розмір витрат на проведення судової інженерно-екологічної експертизи № 556/21-23 від 28 травня 2021 року складає 1 372,88 грн.
Долю речових доказів слід вирішити відповідно до ст. 100 КПК України.
Судом встановлено, що ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 30 квітня 2021 року було накладено арешт на дві месинові сітки, довжиною близько 40 метрів (50 вічко) та 50 метрів (70 вічко), а також рибу виду лящ в кількості 6 шт, плітка в кількості 4 штуки, карась у кількості 2 штуки; крім того, дозволено реалізацію ФОП « ОСОБА_6 » рибу виду лящ в кількості 6 шт, плітка в кількості 4 штуки, карась у кількості 2 штуки; кошти від реалізації якої необхідно перерахувати на депозитний рахунок ГУНП в Черкаській області.
Відповідно до ч. 4 ст. 174 КПК України суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, за клопотанням учасників провадження, вирішує питання про скасування арешту майна.
Враховуючи відсутність заперечень з боку учасників судового провадження, суд вважає за доцільне скасувати арешт за минуванням потреби.
Керуючись ст. 126 КПК України з підозрюваного ОСОБА_4 слід стягнути процесуальні витрати, які складаються з розміру витрат на залучення експерта.
Враховуючи викладене, на підставі ст. 45 КК України, керуючись ст.ст. 284-288, 314, 369-372 КПК України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям задовольнити.
Звільнити ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, на підставі ст. 45 КК України, у зв`язку із дійовим каяттям, а кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000653 від 27.04.2021, відносно ОСОБА_4 закрити.
Запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_4 не обирався.
Стягнути із обвинуваченого ОСОБА_4 на користь держави документально підтверджену вартість проведення інженерно-екологічної експертизи № 556/21-23 від 28 травня 2021 року в сумі 1 372 (одна тисяча триста сімдесят дві) гривні 88 копійок.
Скасувати арешт, накладений ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 30 квітня 2021 року, з наступного майна: двох месинових сіток, довжиною близько 40 метрів (50 вічко) та 50 метрів (70 вічко), а також з риби виду лящ в кількості 6 шт, плітка в кількості 4 штуки, карась у кількості 2 штуки.
Речові докази у даному кримінальному провадженні:
- грошові кошти в розмірі 51 гривня 54 копійки, які отримано внаслідок реалізації ФОП « ОСОБА_6 » речових доказів, а саме: риби виду лящ в кількості 6 шт, плітка в кількості 4 штуки, карась у кількості 2 штуки, та перераховані на депозитний рахунок Головного Управління Національної поліції в Черкаській області р/р № UA1092650 ДКСУ в м. Київ, ; - стягнути в дохід держави.
- 2 (дві) месинові сітки, довжиною близько 40 метрів (50 вічко) та 50 метрів (70 вічко), передані на зберігання до камери зберігання речових доказів Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, - знищити.
Копію ухвали негайно вручити прокурору та підозрюваному ОСОБА_4 .
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду через Черкаський районний суд Черкаської області протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1