Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.11.2021 Слідчий суддя Подільського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засіданні ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 підозрюваного ОСОБА_4 , та його захисника адвоката ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Подільського районного суду м.Києва клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002137, від 29 листопада 2021 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.259 КК України про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Тетіїв, Тетіївського району Київської області, зареєстрованого АДРЕСА_1 , проживаючого АДРЕСА_2 ., не судимого, працюючого « Ікеа Рітейл», фахівцем з інформаційної технології, зі слів одружений,

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м.Києва звернувся з клопотанням слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002137, від 29 листопада 2021 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.259 КК України про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 .
В обґрунтування клопотання слідчий вказав, що в провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження № 0002137, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.11.2021, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.
29 листопада 2021 року, органом досудового розслідування ОСОБА_7 повідомлено про підозру у завідомо неправдивому повідомлені про підготовку вибуху, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.259 КК України.
28.11.2021 року, приблизно о 19 год. 00 хв. гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , знаходився на станції метрополітену «Хрещатик» у м. Києві, де раптом у нього виник злочинний умисел, спрямований на завідомо неправдиве повідомлення про підготовку вибуху на АЗС «БРСМ», що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Олени Теліги, 12-Б, який загрожує загибеллю людей чи іншими тяжкими наслідками.
Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на завідомо неправдиве повідомлення про підготовку вибуху, знаходячись на станції метрополітену «Хрещатик» у м. Києвi, о 19 год. 04 хв., достовірно знаючи, що інформація, яку він збирається повідомити є неправдивою та розуміючи, що таке повідомлення створить обстановку загального страху і невпевненості в населення, порушить громадську безпеку, зателефонував з власного мобільного телефону з номером НОМЕР_1 на спеціальну лiнiю «102» та повідомив про підготовку вибуху АЗС «БРСМ», що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Олени Теліги, 12-Б. Тим самим, реалізував свій злочинний умисел, направлений на завідомо неправдиве повідомлення про підготовку вибуху.
У зв`язку з отриманням вказаного повідомлення про підготовку вибуху, співробітниками ГУНП в м. Києві було вжито негайні заходи безпеки, спрямовані на перешкоджання вибуху АЗС «БРСМ», розташованого за адресою: м. Київ, вул. О. Теліги, 12-Б, встановлення вибухонебезпечних предметів і вибухових речовин, в ході яких проведено евакуацію, були залучені спеціалісти вибухотехнічного управління Головного управління Національної поліції у місті Києві та співробітники кінологічної служби зі службово-розшуковими собаками з метою пошуку вибухових пристроїв, здійснено огляд приміщення АЗС «БРСМ», що по вул. О. Теліги, 12-Б у м. Києвi, але вибухових пристроїв, вибухонебезпечних речовин під час огляду не встановлено.
Зазначає у клопотанні слідчий, що в органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 259 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесене до тяжкого, та санкція передбачає покарання до 6 років позбавлення волі.
Відносно підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний буде переховуватись від органу досудового розслідування та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, на це вказує те, що, кримінальне правопорушення в якому підозрюється ОСОБА_4 обґрунтовано, та усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин у вигляді позбавлення волі, підозрюваний вживатиме заходів до уникнення кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду чи взагалі залишення меж м. Києва. Крім того, на це вказує те, що підозрюваний свою провину не визнав та будь-які покази органу досудового розслідування надавати відмовляється.
Підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується, на це вказує той факт, що ОСОБА_4 , під час вчинення даного кримінального правопорушення, неодноразово вказував про намір продовжувати здійснювати дзвінки з повідомленням про замінування різних об`єктів, в тому числі будівель державних органів влади.
Крім того, під час досудового розслідування не встановлено факту наявності у підозрюваного міцних соціальних зв`язків, в тому числі близьких родичів та/або утриманців. Також у ОСОБА_4 відсутнє постійне місце роботи, тобто законне джерело доходів.
Поведінка ОСОБА_4 під час затримання та перебування в подальшому в кімнаті для затриманих Подільського УП ГУНП у м. Києві є неприйнятною, що виразилось у пошкодженні майна, справляння природних потреб в невстановлених місцях. У відношенні до представників правоохоронних органів останній висловлюється нецензурною лайкою та особистими образами, що також є неприйнятним для спілкування в суспільстві. Одночасно з тим, слід зазначити, що на обліках у лікарів психіатра та нарколога ОСОБА_4 не перебуває.
Вказує, що домашній арешт не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного тому, що вказаний запобіжний захід не зможе запобігти ризикам вчинення інших злочинів, переховування від органу досудового розслідування та іншим вищевказаним ризикам. З цієї ж позиції недостатнім є і застосування інших більш м`яких запобіжних заходів.
Більш м`які запобіжні заходи призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органу досудового розслідування і суду, негативно впливати на розслідування кримінального провадження.
Просить застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою, з визначення розміру застави.
Застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити своєчасного проведення основних слідчих дій та контролю за місцем перебування підозрюваного.
Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 заперечували застосування запобіжного заходу у вигляді тримання вартою, просили відмовити за безпідставністю.
Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов до наступного висновку.
В провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0002137, від 29 листопада 2021 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.259 КК України.
29 листопада 2021 року слідчий слідчого відділу Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві ОСОБА_6 повідомив про підозру ОСОБА_4 за ч.1 ст.259 КК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.
Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Отже на початковій стадії розслідування, що має місце у даному випадку, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.
З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваного ознак інкримінованого злочину.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає, що такі дії цілком ймовірними з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим у скоєнні інкримінованого злочину.
Керуючись наведеним, слідчий суддя враховує суспільну небезпеку інкримінованого кримінального правопорушення, особу підозрюваного, який неодноразово судимий, обставити вчиненого кримінального правопорушення.
У силу ст. 178 КПК слідчий суддя враховує вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, його репутацію, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому діяння.
При цьому слідчий суддя відмічає, що злочин у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 є тяжким злочином.
Санкція ч. 1 ст. 259 КК України, за якою підозрюється ОСОБА_4 передбачає позбавлення волі на строк до 6 років позбавлення волі.
При вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя відмічає, що поведінка ОСОБА_4 під час затримання та перебування в подальшому в кімнаті для затриманих Подільського УП ГУНП у м. Києві є неприйнятною, що виразилось у пошкодженні майна, справляння природних потреб в невстановлених місцях.
У відношенні до представників правоохоронних органів, останній висловлюється нецензурною лайкою та особистими образами, що також є неприйнятним.
Також підозрюваний постійного наголошував, що має намір продовжувати здійснювати дзвінки з повідомленням про замінування різних об`єктів, в тому числі будівель державних органів влади.
Таким чином, існує ризик того, що підозрюваний може ухилятись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, буде продовжувати вчиняти злочини проти громадської безпеки.
Відповідно до п.2 ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років.
Зазначене приводить до висновку, що встановлені вище обставини є вагомими для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК слідчий суддя при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначати розмір застави.
З урахуванням майнового стану підозрюваного, слідчий суддя визначає розмір застави у межах 60 (шістдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 136 200 ( сто тридцять шість тисяч двісті ) гривень у національній грошовій одиниці.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 183, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві старшого лейтенанта поліції клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002137, від 29 листопада 2021 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.259 КК України про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Тетіїв, Тетіївського району Київської області, зареєстрованого АДРЕСА_1 , проживаючого АДРЕСА_2 ., не судимого, працюючого « Ікеа Рітейл», фахівцем з інформаційної технології, зі слів одруженого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.259 КК України - запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком на 60 (шістдесят ) діб та помістити його до ДУ «Київський слідчий ізолятор» на 60 діб з моменту фактичного затримання.
Одночасно визначити розмір застави у межах 60 (шістдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 136 200 ( сто тридцять шість тисяч двісті ) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: UA1012089, отримувач - ТУ ДСАУ в м. Києві, код ЄДРПОУ - 26268059, банк отримувача - Державна казначейська служба України в м. Києві, МФО - 820172, призначення платежу: застава, № ухвали суду, прізвище, ім`я, по-батькові платника застави.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки:
1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
4) здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 28 січня 2022 року.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесенні застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі Київського слідчого ізолятора.
У разі внесенні застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Доручити ДУ «Київський слідчий ізолятор» провести медичне обстеження ОСОБА_4 , з наданням останньому відповідної медичної допомоги
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1