н/п 1-кс/953/9803/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" жовтня 2021 р. Слідчий суддя Київський районний суд м. Харкова ОСОБА_1 , вивчивши скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах АТ «Альфа-Банк» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 26.12.2016 року

ВСТАНОВИВ:
13.10.2021 до Київського районного суду м. Харкова надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 в інтересах АТ «Альфа-Банк» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 26.12.2016 року, накладеного за клопотанням слідчого Головного управління Національної поліції в м. Києві.
Вивчивши подану скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя повертає її заявнику з наступних підстав.
Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
З аналізу ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. Також, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.
Крім того, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Вивчивши клопотання та додані документи, суд зазначає, що заявником до клопотання, поданого адвокатом не було долучено копії ухвали, на підставі якої було накладено арешт на майно, не зазначено перелік і вид майна, арешт з якого повинен бути скасований, відповідно до ухвали про арешт майна, не вказані відомості щодо звернення саме до Київського районного суду м. Харкова.
Як зазначено у клопотанні, арешт було накладено слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва від 26.12.2016 року, накладеного за клопотанням слідчого Головного управління Національної поліції в м. Києві, інших відомостей щодо номеру кримінального провадження, або відомостей про те, який орган проводить досудове розслідування слідчому судді у клопотанні не надано.
А навпаки, зацікавленою особою у клопотанні, адвокат вказує Головне управління Національної поліції у м. Києві, що територіально не відноситься до юрисдикції слідчого судді Київського районного суду м. Харкова.
Зазначені обставини перешкоджають призначенню клопотання та розгляду у відповідності до правил, визначених ст. 174 КПК України, у зв`язку з чим клопотання підлягає поверненню заявнику.
Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Відповідно до роз`яснень пункту 13 листа ВССУ №223-558/0/4-13 від 05.04.2013, рішення за результатами розгляду клопотання про скасування арешту майна, на відміну від ухвали слідчого судді про арешт майна або відмову у ньому (п.9 ч.1ст.309 КПК), оскарженню не підлягає.
Керуючись ст. 170-175 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах АТ «Альфа-Банк» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 26.12.2016 року - повернути особі, яка її подала разом із всіма доданими до неї матеріалами.
Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, передбаченому КПК України.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя -