У Х В А Л А
Іменем України

16 вересня 2021 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , на повідомлення про підозру в кримінальному провадженні №0000760 від 24.03.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України

ВСТАНОВИВ:

До Деснянського районного суду м. Києва надійшла вказана скарга, в якій адвокат ОСОБА_4 просить скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_3 від 29.03.2021 року у кримінальному провадженні №0000760 від 24.03.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, та зобов`язати уповноважену особу, ввести відомості, щодо скасування повідомлення про підозру ОСОБА_3 , мотивуючи тим, що підозра є необґрунтованою у зв`язку з її невідповідністю вимогам ст. 277 КПК України та відсутністю в діях підозрюваного ознак будь-якого порушення, оскільки при повідомленні про підозру орган досудового розслідування чітко не вказав на беззаперечність фактів, викладених у тексті повідомлення, та не послався на зібрані у зв`язку з цим докази. Крім цього, адвокат у скарзі посилається на те, що про відсутність обґрунтованих підстав для підозри ОСОБА_3 свідчить і тривалий термін досудового розслідування кримінального провадження, яке за предметом доказування не є складним та об`ємним, а саме повідомлення про підозру є нікчемним, оскільки вбачається повна невідповідність правової кваліфікації дій ОСОБА_3 фактичним обставинам справи, що в дійсності мали місце та підтверджені висновками суду, зокрема, постановою Деснянського районного суду м. Києва від 11.05.2021р. про притягнення водія ОСОБА_5 до адмінвідповідальності за ст. 124 КУпАП, що відображає обставини справи, які відбувалися 24.03.2021 року, викладені обставини вказують, що повідомлення про підозру ОСОБА_3 містить упереджені, надумані та суперечливі висновки органу досудового розслідування, в результаті чого ОСОБА_3 тривалий час піддається незаконному кримінальному переслідуванню.

В судове засідання захисник ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 подав заяву про розгляд скарги у його відсутність одночасно вимоги скарги підтримав та просив про її задоволення.

Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явились, про дату час та місце розгляду скарги повідомлялись належним чином про причини неявки суд не повідомили. Слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд скарги у їх відсутність.

Дослідивши матеріали скарги слідчий суддя приходить до наступного.

Слідчим відділом Деснянського управління поліції ГУ НП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідуванням 24.03.2021р. за №0000760 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 296 ч. 2 КК України.

20.03.2021р. по даному кримінальному провадженню слідчим СВ Деснянського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , ОСОБА_3 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

Згідно повідомлення про підозру, в невстановлений досудовим розслідуванням час ОСОБА_3 та ОСОБА_8 стало відомо, що 24.03.2021 року відповідно до розпорядження КП «Київблагоустрій» буде здійснюватись демонтаж встановлених з порушенням закону малих архітектурних форм по пр. Маяковського, 15 в м. Києві, після чого, ОСОБА_3 вступив у попередню змову з ОСОБА_9 , попередньо розподіливши між собою ролі, умисно та протиправно, бажаючи показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, вчинили хуліганські дії за наступних обставин: Так, ОСОБА_3 24.02.2021р., використовуючи транспортний засіб «Мерседес» д.н.з. НОМЕР_1 переслідував службовий автомобіль МАЗ д.н.з. НОМЕР_2 , що належить КП «Київблагоустрій», який рухався по пр. Шухевича до пр. Маяковського, 15 в м. Києві, де відбувався демонтаж малих архітектурних форм згідно приписів, наздогнав останнього на перехресті, коли він вимушено зупинився на червоний сигнал світлофору. Далі, ОСОБА_3 вийшовши з транспортного засобу «Мерседес» д.н.з. НОМЕР_1 , тримаючи в руках попереднього заготовлений гострий предмет, схожий на ніж, усвідомлюючи, що навколо перебувають сторонні особи, нехтуючи загальнолюдськими правилами поведінки в громадському місці, з хуліганських спонукань, виражаючи явну неповагу до суспільства, ігноруючи елементарні правила поведінки, моральності та добропристойності пошкодив два передніх колеса службового автомобіля МАН НОМЕР_2 , що належить КП «Київблагоустрій». В свою чергу, ОСОБА_9 24.03.2021 року, знаходячись на проїзній частині дороги по пр. Маяковського, 17 в м. Києві приблизно о 09.30 годині, усвідомлюючи, що навколо перебувають сторонні особи, нехтуючи загальнолюдськими правилами поведінки в громадському місці, з хуліганських спонукань, виражаючи явну неповагу до суспільства, ігноруючи елементарні правила поведінки, моральності та добропристойності, використовуючи транспортний засіб «Шевроле Лачетті» д.н.з. НОМЕР_3 , умисно перешкоджав рух службовому автомобілю МАЗ НОМЕР_2 , що належить КП «Київблагоустрій», тим самим перешкоджав виконанню робочих обов`язків водію вказаного службового автомобіля. У подальшому внаслідок дій ОСОБА_3 та ОСОБА_9 під час проведення КП «Київблагоустрій» демонтажних робіт тимчасових споруд за адресою: м. Київ, пр. Маяковського, 15-17 пошкоджено майно вказаного підприємства, тобто грубо порушено громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, та спричинило порушення повноцінного виконання своїх функціональних обов`язків КП «Київблагоустрій».

Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачений ст. 278 КПК України, випадки повідомлення про підозру передбачені ст. 276 КПК України, зміст повідомлення про підозру, передбачений ст. 277 КПК України.

В змісті повідомлення про підозру ОСОБА_3 відсутні чітко зафіксовані фактичні обставини події, яким би передувала безсумнівна система належних до справи, допустимих, достовірних і достатніх доказів, які вказують на наявність складу злочину в діянні підозрюваної особи, яка б виключала сумніви щодо того, що 1) кримінальне правопорушення справді відбулося; 2) кримінальне правопорушення вчинене підозрюваною особою; 3) діяння підозрюваної особи містить склад конкретного кримінального правопорушення; 4) відсутні обставини, які виключають її відповідальність, що передбачає п. 6 ч. 1 ст. 277 КПК України.

З огляду на те, що поняття "обґрунтована підозра" не визначене у національному законодавстві та зважаючи на положення, закріплені у ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", слід враховувати позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої "термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182). Також, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Згідно ст. 84 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Згідно ст. 85 КПК України, належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів.

ОСОБА_3 підозрюється у грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю (хілуганстві), вчиненому групою осіб, тобто у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, що в розумінні КК України під час вчинення хуліганства кримінально каранним є саме грубе порушення громадського порядку. Грубість порушення громадського порядку визначається з урахуванням місця вчинення хуліганських дій, їх тривалості, кількості і характеристики потерпілих, ступеня порушення їх прав та законних інтересів, тощо. Тобто, грубе порушення громадського має місце тоді, коли йому заподіюється істотна шкода, коли хуліганство пов`язане з посяганням на інші правоохоронні цінності, задля збереження яких підтримується громадський порядок, коли це зачіпає важливі інтереси чи інтереси багатьох осіб, коли відновлення порядку вимагає значних зусиль.

В судовому засіданні встановлено, що слідчий, обґрунтовуючи підозру ОСОБА_3 за ч. 2 ст. 296 КК України, чітко не вказав на беззаперечність фактів, викладених у контексті повідомлення, зокрема, обставин, за яких у ОСОБА_3 виник умисел на вчинення хуліганських дій, яким чином він узгоджував свої дії з іншим підозрюваним у справі, які саме дії ОСОБА_3 грубо порушували громадський порядок та супроводжувались особливою зухвалістю, а також конкретний час події, не визначив чітко назву автомобіля, що належить КП «Київблагоустрій», який був задіяний під час демонтажних робіт, не зазначив, яке саме майно було пошкоджено КП «Київблагоустрій» та не зазначено розмір шкоди.

При складанні підозри та викладенні її змісту, слідчий зазначає вчинення злочину ОСОБА_3 групою осіб з ОСОБА_9 за попередньою змовою направленою на вчинення хуліганства, твердження у повідомленні про підозру є не конкретними, виклад фактичних обставин не узгоджується із змістом підозри та формулою обвинувачення.

Так, ч. 2 ст. 296 КК України передбачає вчинення хуліганства групою осіб, однак при складанні повідомлення про підозру ОСОБА_3 , слідчий, зазначаючи суттєві обставини вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_3 за попередньою змовою групою осіб, не зазначив, яким чином він узгоджував свої дії з іншим підозрюваним та не кваліфікував його дії відповідно до інкримінованого діяння згідно вимог Кримінального Кодексу України, при цьому не вказав, які саме дії ОСОБА_3 грубо порушували громадський порядок та супроводжувались особливою зухвалістю.

В складеному повідомлені про підозру, слідчим при зазначенні заподіяння шкоди внаслідок кримінального правопорушення не зазначено майно, яке було пошкоджено та розмір завданої шкоди.

Вказані обставини вказують, що повідомлення про підозру ОСОБА_3 містить суперечливі висновки органу досудового розслідування, підозру складено з істотним порушенням норм кримінально-процесуального закону та за відсутності достатніх доказів для підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

За наведених вище обставин, враховуючи, що органом досудового розслідування не дотримано порядок повідомлення особі про підозру, та своє підтвердження знайшли доводи, викладені стороною захисту у поданій скарзі, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення скарги та скасування повідомлення про підозру.

Вимоги захисника щодо зобов`язання внесення відомостей про скасування повідомлення про підозру до Єдиного реєстру досудових розслідувань не підлягають задоволенню, оскільки кримінально-процесуальним законом не визначено механізм реалізації таких дій.

Керуючись ст.ст. 276-278, 303, 306, 307 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Скаргу захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , на повідомлення про підозру від 29.03.2021 року у кримінальному провадженні №0000760 від 24.03.2021 року - задовольнити.
Повідомлення про підозру ОСОБА_3 від 29.03.2021 року у кримінальному провадженні №0000760 від 24.03.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України скасувати.
Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарга до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1