ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/821/43/22 Справа № 699/957/21 Категорія: ч.3 ст.368 КК України Головуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 березня 2022 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретаря судового засіданняОСОБА_5
за участі:
прокурора ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Черкаси кримінальне провадження за апеляційною скаргою прокурора у кримінальному провадженні на ухвалу Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 02.12.2021 року, якою повернуто прокурору обвинувальний акт стосовно ОСОБА_8 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України,

в с т а н о в и л а :
Ухвалою Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 02 грудня 2021 року обвинувальний акт у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за реєстраційним № № 0000002 за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України повернуто прокурору для усунення в розумні строки виявлених судом порушень вимог КПК України.

Не погоджуючись з рішенням місцевого суду прокурор подав апеляційну скаргу в якій порушує питання про скасування рішення районного суду з призначенням нового судового розгляду в суді першої інстанції зі стадії підготовчого судового засідання.

Вважає висновок суду не відповідає вимогам ч.1 ст.370 КПК України.

При цьому вказує, що в клопотанні адвокат посилається на порушення КПК України, наводить підстави визнання особи викривачем. Так само адвокат стверджує, що ОСОБА_9 має статус викривача, але аргументи на користь такого статусу відсутні.

Твердження викладені у клопотанні захисника ОСОБА_7 від 02.12.2021 року про невідповідність обвинувального акту вимогам ст.291 КПК України, з яким погодився Корсунь-Шевченківський районний суд Черкаської області, є необґрунтованими, оскільки ОСОБА_9 у даному провадженні органом досудового розслідування викривачем не визнавався, процесуальні рішення про це у кримінальному провадженні не приймались, і у відповідності до ст. 60 КПК України, ОСОБА_9 є заявником, який звернувся із заявою про кримінальне правопорушення до органу державної влади, та має статус свідка, про що зазначено в обвинувальному акті та в реєстрі матеріалів досудового розслідування.

Отже, висновки суду першої інстанції про необхідність повернення обвинувального акту прокурору з підстав, наведених в ухвалі, не грунтуються на вимогах кримінального процесуального закону.

В своєму запереченні на апеляційну скаргу, захисник ОСОБА_7 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_8 просить ухвалу районного суду залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення. Вважає рішення суду першої інстанції законним, обґрунтованим та вмотивованим, підстав для його скасування не вбачає.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, думку прокурора який підтримав апеляційну скаргу, пояснення обвинуваченого ОСОБА_8 та його захисника, які заперечили проти задоволення апеляційної скарги, вивчивши матеріали кримінального провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона підлягає до задоволення виходячи з наступних підстав.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України суд у підготовчому судовому засіданні має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього кодексу.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції безпідставно повернув обвинувальний акт прокурору, а висновки суду про порушення органами досудового розслідування вимог ст. 291 КПК України є необґрунтованими.

Згідно зі ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам до змісту та форми передбаченим у ст. 291 цього Кодексу.

При цьому, суд може повернути обвинувальний акт слідчому або прокурору виключно з підстав невідповідності вимогам ст. 291 КПК України. Тобто, для ухвалення рішення про повернення обвинувального акту прокурору з підстав його невідповідності вимогам КПК України суд має встановити невідповідність форми чи змісту такого обвинувального акту положенням ст. 291 КПК України.

Відповідно до ст. 291 КПК України, обвинувальний акт повинен містити такі відомості: найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості кожного потерпілого; прізвище ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; розмір витрат на залучення експерта; дату та місце його складання та затвердження. Обвинувальний акт підписується слідчим та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.

Відповідно до вимог ч.4 ст.291 КПК України, до обвинувального акта додається:

1) реєстр матеріалів досудового розслідування;

2) цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування;

3) розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування (крім випадку, передбаченого частиною другою статті 2971 цього Кодексу);

4) розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного;

5) довідка про юридичну особу, щодо якої здійснюється провадження, у якій зазначаються: найменування юридичної особи, її юридична адреса, розрахунковий рахунок, ідентифікаційний код, дата і місце державної реєстрації.

Тобто із норми вказаної статті надання інших документів до початку судового розгляду забороняється.

Як встановлено матеріалами кримінального провадження під час підготовчого судового засідання в суді першої інстанції захисник ОСОБА_7 всупереч вимогам ст. 291 КПК України подаючи клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, надав суду фотокопії доказів з матеріалів кримінального провадження - заяви ОСОБА_9 від 22.01.21 та від 07.07.21, які суд на стадії підготовчого судового засідання не зважаючи на пряму заборону передбачену ст. 291 КПК України прийняв та дослідив, при цьому надав їм оцінку, чим грубо порушив вимоги ст. 291 КПК України та ст. 26 КПК України.

Крім того, будь-які процесуальні рішення з приводу того, що ОСОБА_9 визнаний викривачем відсутні та у відповідності до вимог ст.60 КПК України, ОСОБА_9 є заявником, який звернувся із заявою про кримінальне правопорушення до органу державної влади та має статус свідка, про що зазначено в обвинувальному акті та в реєстрі матеріалів досудового розслідування.

Відповідно до глави 27 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд зобов`язаний перевірити матеріали кримінального провадження, з`ясувати достатність фактичних і юридичних підстав для прийняття судових рішень, передбачених ч.3 ст. 314 КПК України, вирішити питання, пов`язані з підготовкою кримінального провадження до судового розгляду. При цьому завданням цього провадження є процесуальне та організаційне забезпечення проведення судового розгляду, тобто суд позбавлений можливості досліджувати докази кримінального провадження, оскільки це прерогатива суду під час судового розгляду.

Однак, вказаних вимог закону районний суд не дотримався та фактично здійснив перевірку та надав оцінку заявам ОСОБА_9 і прийняв рішення про набуття останнім статусу викривача у даному кримінальному провадженні.

Таким чином, суд не може виходити за межі предмету розгляду у підготовчому судовому засіданні, та фактично вдаватися до дослідження обставин кримінального провадження, що є неприпустимим на даній стадії судового провадження.

Аналіз зазначених норм дає підстави вважати, що підготовче судове засідання в судовому провадженні є обов`язковою, самостійною стадією кримінального процесу, основною метою проведення якого є визначення судом можливості на законних підставах призначити кримінальне провадження до судового розгляду на підставі наданого обвинувального акта. При цьому судом у підготовчому судовому засіданні не надається оцінка обставинам кримінального провадження та законності проведених в

ході досудового розслідування процесуальних дій та прийнятих рішень.

У зв`язку із цим, розгляд судом вказаних обставин можливий лише на стадії судового розгляду, під час якого суд, за участю сторін, на підставі дослідження наданих доказів, здійснює розгляд кримінального провадження і ухвалює за наслідками цього судове рішення.

Положеннями ст. 404 КПК України чітко регламентовано, що суд апеляційної інстанції переглядає рішення місцевого суду в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції вправі вийти за межі апеляційних вимог, якщо цим не погіршується становище обвинуваченого.

Враховуючи вимоги апеляційної скарги прокурора, які колегія суддів вважає обґрунтованими, ухвала районного суду підлягає до скасування з призначенням нового розгляду в суді першої інстанції зі стадії підготовчого судового засідання.

Керуючись ст.ст. 405, 407, 418 КПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні задовольнити.

Ухвалу Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 02.12.2021 року, якою повернуто прокурору обвинувальний акт стосовно ОСОБА_8 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України - скасувати.

Обвинувальний акт з додатками та матеріалами кримінального провадження

щодо ОСОБА_8 повернути до Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області та призначити новий розгляд у суді першої інстанції зі стадії підготовчого судового засідання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді