Справа № 308/1648/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 лютого 2021 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері службової та господарської діяльності СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором ОСОБА_4 , про арешт майна,

встановив:

З розглядуваного клопотання з`ясовано, що 10 листопада 2020 року слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Закарпатській області розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000295.

Під час проведення досудового розслідування встановлено, що посадові особи Ужгородської міської ради, зловживаючи своїми службовими становищем та діючи в інтересах третіх осіб, незаконно розпорядилися земельною ділянкою, яка згідно Генерального плану міста Ужгород відноситься до зони зелених насаджень загального користування та розташована за адресою: м. Ужгород, вул. Митрака.

Органом досудового розслідування встановлено, що земельну ділянку по АДРЕСА_1 з кадастровим номером :01:002:0044 загальною площею 0, 0450 га набуто у власність 27.01.2005 Товариством з обмеженою відповідальністю «ТВІН» із цільовим призначенням для іншої комерційної діяльності, однак згідно з розробленим та затвердженим рішенням ХХІХ сесії ІV скликання Ужгородської міської ради від 24 червня 2004 року Генеральним планом міста Ужгород вказана земельна ділянка відноситься до зони зелених насаджень загального користування

Надалі земельна ділянка неодноразово відчужувалась та на даний час перебуває у власності ОСОБА_5 , мешканки АДРЕСА_2 .

Крім цього, на об`єкті, розташованому на розі АДРЕСА_3 та Робочої, не зважаючи на законні вимоги приписів, виданих управлінням ДАБК, здійснюються будівельні роботи без дозвільних документів та з численими порушеннями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Слідчий зауважує, що вищевказаний об`єкт будівництва розташований на двох земельних ділянках з різним цільовим призначенням та формою власності.

Ділянка №1- тип власності: комунальна власність, використовується на підставі Договору оренди землі №927 від 29.11.2016, Витягу з ДРРП на нерухоме майно №76299066 від 20.12.2016; Витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку №НВ-019 від 26.09.2019. (кадастровий номер :01:001:0281), цільове призначення: 12.08- Для розміщення та експлуатації будівель і споруд додаткових транспортних послуг та допоміжних операцій; площа: 0,0312 га), орендар ОСОБА_6 ( паспорт НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 ).

Ділянка №2- кадастровий номер: :01:002:0044 (тип власності: приватна власність, використовується на підставі Витягу з ДРРП на нерухоме майно про реєстрацію права власності, індексний номер витягу : 131179727 від 17.07.2018, цільове призначення: 03.07 - Для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, площа 0,045 га, власник: ОСОБА_5 ( паспорт серія НОМЕР_2 від 08.07.1997, зареєстрована за адресою : АДРЕСА_5 ).

Органом досудового розслідування ставиться клопотання перед слідчим суддею про арешт земельної ділянки з метою забезпечення збереження речового доказу у незмінному правовому статусі, а також не обтяжену заборонами та іпотеками у власності однієї особи.

З огляду на вказане слідчий просить накласти арешт у вигляді заборони на відчуження, користування, розпорядження, проведення підготовчих та будівельних робіт на земельній ділянці, яка є речовим доказом у кримінальному провадженні з кадастровим номером з кадастровим номером :01:002:0044 площею 0,045 га з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, яка перебуває у власності ОСОБА_5 , мешканки АДРЕСА_2 , яка розташована у АДРЕСА_1 .

Слідчий подав до суду заяву від 16.02.2021 про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримав та просив таке задовольнити. Також слідчим подано заяву про те, що особа, щодо майна якої розглядається клопотання про арешт ОСОБА_5 про дату, час і місце розгляду клопотання повідомлена, однак в судове засідання не з`явилася.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України: арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів.

У відповідності до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення

У відповідності до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3 1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З витягу з ЄРДР видно, що ГУНП в Закарпатській області проводиться досудове розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.11.2020 за №0000295.

З рапорту працівника поліції від 10.11.2020 з`ясовано, що в ході проведення оперативно-розшукових заходів було встановлено, що посадові особи Ужгородської міської ради та територіального органу земельних ресурсів в м. Ужгород, зловживаючи своїми службовими становищем та діючи в інтересах третіх осіб, незаконно розпорядилися земельною ділянкою з кадастровим номером :01:002:0044, розташованою за адресою: м. Ужгород, вул. Митрака.. Рішення щодо вказаної земельної ділянки є незаконним, оскільки згідно з Генеральним планом міста Ужгород така відноситься до зони зелених насаджень загального користування.

З протоколу допиту свідка начальника Управління ДАБК виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 13.11.2020 з`ясовано, що під час проведення позапланової перевірки на земельній ділянці з кадастровим номером :01:002:0044 здійснюються будівельні роботи без дозвільних документів. За результати вказаної перевірки ОСОБА_5 видано приписи щодо зупинення підготовчих та будівельних робіт на вказаній земельній ділянці, а також про усунення порушень вимог у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 13.03.2020. Однак вказані приписи виконані ОСОБА_5 не були. Наразі в Закарпатському окружному адміністративному суді відкрито провадження за позовом Управління ДАБК Ужгородської міської ради до ОСОБА_5 про знесення самочинного будівництва.

За постановою слідчого від 09.12.2021 об`єкт нерухомого майна земельна ділянка з кадастровим номером :01:002:0044 загальною площею 0, 450 га визнана у кримінальному провадженні №0000295 речовим доказом.

Слідчим, на виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України, доведено слідчому судді необхідність арешту вищевказаного майна з метою збереження такого як речового доказу, й відповідно задля попередження ризику відчуження такого, оскільки земельна ділянка з кадастровим номером :01:002:0044 є об`єктом кримінально протиправних дій, як зазначено в клопотанні, посадових осіб Ужгородської міської ради.

Відтак, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення даного клопотання.

Керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 132, 170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Накласти арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :01:002:0044 площею 0,045 га з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, яка перебуває у власності ОСОБА_5 , мешканки АДРЕСА_1 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1