Провадження № 1-кс/760/5792/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 червня 2021 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання слідчого з особливо важливих справ 9-го відділу СВРКП СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_2 , погоджене прокурором відділу процесуального керівництва Київської міської прокуратури, про продовження строку досудового розслідування в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000311 від 06 травня 2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 212, частиною четвертою статті 190, частиною третьою статті 358 КК України,

ВСТАНОВИВ:
Слідча з особливо важливих справ 9-го відділу СВРКП СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_2 звернулася до Солом`янського районного суду міста Києва з клопотанням про продовження строку досудового розслідування в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000311 від 06 травня 2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 212, частиною четвертою статті 190, частиною третьою статті 358 КК України.
Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 24 червня 2021 року для розгляду зазначеного клопотання визначено слідчого суддю ОСОБА_1 , справу передано слідчому судді для розгляду 25 червня 2021 року.
Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя виходить з наступного.
Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.
Правила підсудності ґрунтуються на основних засадах судочинства, передбачених статтею 129 Конституції України, засадах кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК України, а також принципах побудови системи судів загальної юрисдикції. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя.
Відповідно до пункту 6 частини першої статті 412 КПК України судове рішення у будь-якому випадку підлягає скасуванню, якщо порушені правила підсудності. Крім того, порушення слідчим суддею правил територіальної юрисдикції розгляду справи (клопотання) в подальшому може стати підставою для визнання доказу недопустимим.
Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають стаття 8 Загальної декларації прав людини та частина перша 1 статті 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.
Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі - Конвенція) «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом». А відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.
Важливість суворого дотримання правил про підсудність доводиться і практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ). Зокрема, як порушення вимог пункту 1 статті 6 Конвенції Європейський суд з прав людини розглядає порушення правил територіальної підсудності внаслідок передання справи з одного суду до іншого без належного законного обґрунтування, незважаючи на наявність чітких підстав зміни територіальної підсудності, встановлених у КПК України (пункт 98 рішення ЄСПЛ у справі «Фельдман проти України»).
Згідно з частиною першою статті 294 КПК України якщо досудове розслідування злочину до моменту повідомлення особі про підозру неможливо закінчити у строк, зазначений у частині другій статті 219 цього Кодексу, вказаний строк може бути продовжений неодноразово слідчим суддею за клопотанням прокурора або слідчого, погодженого з прокурором, на строк, встановлений пунктами 2 і 3 частини четвертої статті 219 цього Кодексу.
Частина 1 статті 295 передбачає, що продовження строку досудового розслідування кримінального правопорушення, у випадку, визначеному пунктом 1 частини третьої статті 294 цього Кодексу, здійснюється за клопотанням слідчого або прокурора, який здійснює нагляд за додержанням законів під час проведення цього досудового розслідування.
Відповідно до пункту 18 частини першої статті 3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду. Слідчий суддя (слідчі судді) у суді першої інстанції обирається зборами суддів зі складу суддів цього суду.
Згідно з частиною другою статті 38 КПК України досудове слідство здійснюють: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.
Таким чином, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів.
Відповідно до статті 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.
Частиною шостою статті дев`ятої КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті сьомої цього Кодексу.
Тому, слідчий суддя, слідчий та прокурор мають керуватися виключно положеннями КПК та нормативно-правовими актами, які йому не суперечать.
На підставі викладеного, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.
Такий висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалах Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 13 жовтня 2020 року у справі № 607/16332/20 (провадження № 51-4916впс20), від 15 вересня 2020 року у справі № 554/5111/20 (провадження № 51-4296впс20), від 03 вересня 2020 року у справі № 554/4830/20 (провадження № 51-4116впс20), від 22 квітня 2020 року у справі № 487/7605/19 (пр. № 51-1901впс20).
Так, відповідно до інформації з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000311 від 06 травня 2019 року встановлено, що органом досудового розслідування у даному кримінальному провадженні є Слідче управління фінансових розслідувань Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві.
Згідно інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань на даний час місцезнаходження органу досудового розслідування - Слідчого управління Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві визначено за адресою: м. Київ, вул. Шолуденко, 33/19 (Шевченківський район м. Києва).
Ураховуючи, що орган досудового розслідування не знаходиться на території Солом`янського району м. Києва, подане клопотання не підсудне Солом`янському районному суду міста Києва.
Таким чином, клопотання про продовження строку досудового розслідування в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000311 від 06 травня 2019 року, підлягає поверненню слідчому, що не позбавляє останню права на звернення до слідчого судді в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
На підставі викладеного та керуючись статтями 1, 38, 324 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого з особливо важливих справ 9-го відділу СВРКП СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_2 , погоджене прокурором відділу процесуального керівництва Київської міської прокуратури, про продовження строку досудового розслідування в кримінальному провадженні, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000311 від 06 травня 2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 212, частиною четвертою статті 190, частиною третьою статті 358 КК України повернути слідчому.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Слідчий суддя ОСОБА_1