УХВАЛА
про застосування запобіжного заходу
Справа № 495/5993/20

Номер провадження 1-кс/495/1236/2021

19 травня 2021 рокум. Білгород-Дністровський

Слідчий суддя Білгород Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Білгороді-Дністровському клопотання старшого слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Козацьке, Білгород-Дністровського району, Одеської області, громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого, неодруженого, інваліда 3 групи,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України,

В С Т А Н О В И В:
18.05.2021 на розгляд до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської надійшло клопотання від старшого слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчим зазначено, що 27 вересня 2020 року о 23 годині 42 хвилини до ЧЧ Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області надійшло інформування оператора 102 щодо надходження повідомлення про те, що 27 вересня 2020 року о 23 годині 40 хвилин до хірургічного відділення КНП «Старокозацька районна лікарня» був доставлений ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з попереднім діагнозом: ЗЧМТ, струс головного мозку, множині рвані рани правого вуха, множинні забої та садна голови. В подальшому громадянина ОСОБА_7 було перевезено до КУ «Одеська обласна клінічна лікарня».

У відповідності до висновку експерта №347(599) Суворовського відділення судово-медичної експертизи трупів КУ «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи»: «смерть ОСОБА_7 знаходиться у причинному зв`язку з поєднаною травмою голови та тулуба у вигляді ран, синців обличчя, перелому лицьових кісток, крововиливів під оболонки головного мозку та переломів ребер. Безпосередньою причиною смерті є набряк головного мозку. Закрита черепно-мозкова травма у ОСОБА_7 у відповідності Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, п.2.1.1 а) має ознаки ТЯЖКИХ тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя».

Досудовим розслідуванням встановлено, що 27 вересня 2020 року, приблизно о 22 годині 30 хвилин, точний час при досудовому розслідуванні визначити не надалось можливим, ОСОБА_4 проходячи територією села Козацьке, Білгород-Дністровського району, Одеської області, а саме по вулиці Пушкіна, вийшов на вулицю Міщенка, де на прилеглій території до паркану ділянки з розташуванням церкви, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , його побачив потерпілий ОСОБА_7 . Так як ОСОБА_7 мав підстави вважати, що ОСОБА_4 вчинював в селі правопорушення, він став висловлювати в його сторону відповідні звинувачення, на котрі ОСОБА_4 відповів у грубій формі, після чого між ними виник словесний конфлікт, котрий перейшов у фізичну сутичку. Під час конфлікту у ОСОБА_4 виник умисел направлений на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , реалізуючи який він почав наносити удари руками та ногами по різним частинам тіла останньому, в тому числі в область голови, при цьому ОСОБА_4 чітко розумів що його дії можуть потягти тяжкі наслідки для життя та здоров`я, однак продовжував їх наносити, від котрих ОСОБА_7 впав на землю та втратив свідомість, а ОСОБА_4 з місця вчинення злочину зник.
Своїми протиправними діями, котрі виразились у нанесенні тілесних ушкоджень, ОСОБА_4 спричинив ОСОБА_7 множинні тілесні ушкодження з різноманітною локалізацією, а саме закриту черепно-лицьову травму, котра включає синці обличчя, рани правої вушної раковини, крововиливи м`яких тканин голови з внутрішньої поверхні тім`яно-скронево-потиличної області, сколковий перелом лицьових кісток зліва, субдуральний, субарахноїдальний крововиливи головного мозку; закриту травму грудної клітини у вигляді переломів 6, 7, 8-го лівих ребер по задньо-підпахвовій лінії.
Через деякий час безпритомного ОСОБА_7 було помічено та госпіталізовано до медичного закладу. ІНФОРМАЦІЯ_3 в умовах КНП «Одеська обласна клінічна лікарня» Одеської обласної ради, ОСОБА_7 помер. Причина смерті ОСОБА_7 знаходиться у причинному зв`язку з поєднаною травмою голови та тулуба.
14 травня 2021 року, на підставі п.1 ч.1 ст.276, ч.1 ст.278 КПК України ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у скоєнні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, що спричинило смерть, тобто у скоєні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризику, передбаченого у п.1, 3, ч.1 ст.177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, спробам незаконного впливу на потерпілу (потерпілою у кримінальному провадженні визнано дочку померлого ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ), свідків у кримінальному провадженні.

Беручи до уваги, що підозрюваний ОСОБА_4 , з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, може переховуватись від органів досудового розслідування, враховуючи те, що він підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, котрий відноситься до категорії злочинів проти життя та здоров`я особи, наведене свідчить про неможливість запобігання вищезазначеного ризику застосуванням більш м`яких запобіжних заходів.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого, просив обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, наголосивши неефективності інших запобіжних заходів.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого.

Захисник адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні звернула увагу суду на те, що подія сталася ще у вересні 2020 року. З того часу її підзахисний від органів досудового розслідування не переховувався, з`являвся на всі виклики. Також слідчим та прокурором при зверненні із вказаним клопотання не надано доказів погрози чи незаконного впливу на потерпілу чи свідків. Також зауважила, що підозрюваний раніше не судимий, має постійне місце проживання, родину. У зв`язку з наведеним вважає, що для забезпечення подальшого досудового розслідування буде достатньою міра запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Вивчивши матеріли клопотання, заслухавши думку учасників процесу, слідчий суддя приходить до таких висновків.

Згідно зі ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: 1) до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено основне покарання у виді штрафу в розмірі понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений не виконав обов`язки, покладені на нього при застосуванні іншого, раніше обраного запобіжного заходу, або не виконав у встановленому порядку вимог щодо внесення коштів як застави та надання документа, що це підтверджує; 2) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину; 3) до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину; 4) до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років; 5) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки; 6) до особи, яку розшукують компетентні органи іноземної держави за кримінальне правопорушення, у зв`язку з яким може бути вирішено питання про видачу особи (екстрадицію) такій державі для притягнення до кримінальної відповідальності або виконання вироку, в порядку і на підставах, передбачених розділом ІХ цього Кодексу або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного.

Згідно із ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що наявність підстав для тримання під вартою та доцільність продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, якщо цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Згідно правової позиції викладеної в рішенні ЄСПЛ «Харченко проти України», при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

З матеріалів справи вбачається, що 14.05.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.121 України.

Слідчий суддя констатує, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, що підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами. На даному етапі досудового розслідування зазначені докази є вагомими та достатніми для обґрунтування підозри ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Вирішуючи питання щодо наявності ризиків, слідчий суддя дійшов висновку про те, що існує ризик переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування, суду, зважаючи на те, що він підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, котрий відноситься до категорії злочинів проти життя та здоров`я особи.

Оцінюючи ризик можливого тиску на учасників процесу, слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, викладену у рішенні «Летельє проти Франції», відповідно до якого, реальна небезпека чинення тиску на потерпілого, свідків могла існувати на початку цієї справи, але з плином часу вона значно зменшилася.

Оскільки наявні ризики переховування обвинуваченого від суду та незаконного впливу на потерпілого, свідків, інших учасників кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що зазначені ризики обумовлюють необхідність застосування до підозрюваного відповідного запобіжного заходу, який зможе забезпечити його належну процесуальну поведінку.

Разом з тим, прокурором не доведено обставин, які б свідчили про можливість запобігти цим ризикам виключно шляхом застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя дійшов висновку про можливість застосування до підозрюваного запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою.

Вирішуючи питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу, слідчий суддя враховує, що він має постійне місце реєстрації та проживання, характеризується задовільно, має на утриманні пять неповнолітніх дітей, відомості про нез`явлення ОСОБА_4 до органу досудового розслідування без поважних причин, відсутні.

Вказані обставини свідчать про можливість запобігти існуючим ризикам у цьому кримінальному провадженні шляхом застосування до ОСОБА_4 необхідного і достатнього запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем його проживання строком на 60 діб, з покладанням на нього певних додаткових обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 184, 193, 194, 196, 199 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , міру запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, із забороною цілодобово залишати житло, строком на 60 /шістдесят/ діб.

Покласти строком на 60 діб на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України:

п.1 прибувати до слідчого, прокурора та суду за викликом;

п.2 не залишати цілодобово місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора або суду;

п.3 повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

Строк дії ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту щодо ОСОБА_4 обчислюється з 19.05.2021 та припиняє свою дію 17.07.2021.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження, направити для виконання до СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга протягом 5 днів у Одеський апеляційний суд.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Повний текст ухвали виготовлений та оголошений 24.05.2021.