Провадження № 1-кп/760/1719/21
Справа № 760/1556/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2021 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засіданні ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника обвинуваченої ОСОБА_4

представника потерпілого

КП «Київський метрополітен» ОСОБА_5

обвинуваченої ОСОБА_6

провівши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Солом`янського районного суду міста Києва за адресою м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25 підготовче судове засідання на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000530 від 15.06.2020 у відношенні:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м. Володимир Волинський, Волинської області, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000530 від 15.06.2020 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, затверджений прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_7 18.01.2021 року.

На підставі ухвали Солом`янського районного суду міста Києва від 25.01.2021 у даному кримінальному провадженні було призначено підготовче судове засідання на 29.01.2021 р., яке було відкладено на 22.02.2021 р. у зв`язку із необхідністю викликати у судове засідання представника КП «Київський метрополітен», яке, як зазначив прокурор, було визнано потерпілим у даному кримінальному провадженні, однак у судове засідання, призначене на 29.01.2021 р., представник КП «Київський метрополітен» не прибув.

У судове засідання, призначене на 22.02.2021 р., прибув прокурор ОСОБА_3 , який під час проведення підготовчого судового засідання вважав можливим призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту, складеного відносно ОСОБА_6 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, у відкритому судовому засіданні суддею одноособово, викликати у судове засідання учасників кримінального провадження. Зазначив, що підстави для повернення обвинувального акту прокурору та для закриття кримінального провадження відсутні, обвинувальний акт підсудний Солом`янському районному суду м. Києва.
Також прокурором у підготовчому судовому засіданні було подано позовну заяву в інтересах Держави в особі Департаменту комунальної власності м. Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Комунального підприємства «Київський метрополітен» Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до обвинуваченої ОСОБА_6 про відшкодування шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням, у сумі 608 320, 06 грн., яка була судом долучена до матеріалів кримінального провадження . Пред`являючи позов у кримінальному провадженні, прокурор зазначив, що комунальному підприємству «Київський метрополітен» кримінальним правопорушенням завдана майнова шкода у розмірі 608320, 06 грн. та оскільки комунальне підприємство не бажає пред`явити даний позов, такий обов`язок на себе взяв прокурор.
У підготовчому судовому засіданні від захисника обвинуваченої ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_4 до суду надійшло клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, яке мотивоване тим, що письмове повідомлення про підозру було вручено його підзахисній ОСОБА_6 із порушенням порядку, визначеного ст. ст. 110, 111, 113, 136, 278 КПК України. А саме, як зазначив захисник у поданому клопотанні, письмове повідомлення про підозру ОСОБА_6 від 08.10.2020 було вручено останній 02.12.2020 о 14 год. 54 хв. Таким чином, на думку захисника, несвоєчасне вручення ОСОБА_6 повідомлення про підозру у вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, має своїм наслідком невиконання обов`язку щодо вручення підозри слідчим, прокурором у встановлений проміжок часу та втрату права на його вручення, а також втрату чинності самого повідомлення, як процесуального рішення, оскільки воно вже не може бути вручене особі. Подальше вручення, тобто після 08.10.2020 його підзахисній ОСОБА_6 даного повідомлення про підозру є незаконною процесуальною дією, яка має наслідком її недійсність, що відповідно до ст. 7 КПК України не породжує жодних правових наслідків для особи, яка у такому випадку, відповідно не набуває процесуального статусу підозрюваного у кримінальному провадженні, оскільки підозрюваним стає лише особа, якій у порядку, передбаченому ст. ст. 276-279 КПК України повідомлено про підозру шляхом належного вручення такого повідомлення. У поданому клопотанні захисник зазначає, що письмове повідомлення про підозру від 08.10.2020 було направлено за місцем роботи його підзахисної ОСОБА_6 на адресу КП «Київський метрополітен» супровідним листом, було отримане 08.10.2020 працівником відділу документального забезпечення та контролю виконання КП «Київський метрополітен», однак у подальшому ОСОБА_6 вручено не було. У клопотанні захисник також зазначає про те, що обвинувальний акт відносно ОСОБА_6 не відповідає вимогам КПК, оскільки, через порушення порядку вручення його підзахисній повідомлення про підозру, вона не набула статусу підозрюваної, а відповідно і не може набути статусу обвинуваченої у даному кримінальному провадженні; обвинувальний акт не містить виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, а копіює собою повідомлення про підозру, яке було вручено його підзахисній ОСОБА_6 , відсутнє формулювання обвинувачення; в обвинувальному акті відсутні анкетні відомості про потерпілого чи цивільного позивача, оскільки зі змісту обвинувального акту слідує, що кримінальним правопорушенням територіальній громаді міста Києва в особі КП «Київський метрополітен» завдана майнова шкода у розмірі 608320, 06 грн., однак відомості про те, що на стадії досудового розслідування будь-яка особа визнавалась потерпілою чи цивільним позивачем у кримінальному провадженні відсутні. У зв`язку із вищевикладеним, у поданому клопотанні, захисник просить суд повернути обвинувальний акт, складений відносно ОСОБА_6 , прокурору як такий, що не відповідає вимогам КПК України.
У судовому засіданні захисник ОСОБА_4 підтримав подане ним клопотання з підстав та за обставин, зазначених у самому клопотанні, просив суд повернути обвинувальний акт, складений відносно ОСОБА_6 , прокурору як такий, що не відповідає вимогам КПК України.
Обвинувачена ОСОБА_6 підтримала клопотання свого захисника ОСОБА_4 , просила суд повернути обвинувальний акт, складений відносно неї, прокурору як такий, що не відповідає вимогам КПК України.
Прокурор ОСОБА_3 заперечував проти задоволення клопотання захисника про повернення обвинувального акту прокурору, зазначивши, що формулювання обвинувачення та правова кваліфікація кримінального правопорушення викладається в обвинувальному акті саме стороною обвинувачення, тобто в цій частині обвинувального акта викладається позиція сторони обвинувачення у такому виді, як це вважає за правильне прокурор, у подальшому ці обставини будуть предметом дослідження судом під час розгляду справи по суті, та їм буде надана відповідна правова оцінка саме судом. Прокурор зазначив, що на досудовому розслідуванні на підставі постанови слідчого КП «Київський метрополітен» було визнано потерпілим, оскільки внаслідок вчинення кримінального правопорушення даному підприємству була заподіяна майнова шкода у сумі 608320, 06 грн., чому обставини винесення даної постанови слідчого та визнання потерпілим КП «Київський метрополітен» не відображені в реєстрі матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні, який було додано до обвинувального акту, прокурору не відомо. Прокурор також зазначив, що на адресу КП «Київський метрополітен» направлялось повідомлення про завершення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні та про необхідність ознайомитись із матеріалами кримінального провадження у порядку ст. 290 КПК України, однак жодні дії з боку підприємства, спрямовані на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, вжиті не були. Тому, стороною обвинувачення було складено обвинувальний акт відносно ОСОБА_6 , який скеровано до суду, а також було подано цивільний позов, оскільки КП «Київський метрополітен» не виявило бажання самостійно пред`явити даний позов у кримінальному провадженні. Прокурор просить відмовити в задоволенні клопотання захисника та призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту відносно ОСОБА_6 .

У судове засідання прибув представник КП «Київський метрополітен» ОСОБА_5 , який суду пояснив, що на досудовому розслідуванні у даному кримінальному провадженні КП «Київський метрополітен» потерпілим не визнавалось, будь-яких процесуальних дій із КП «Київський метрополітен» як з потерпілою стороною органами досудового розслідування не проводилось, так само, представник зазначив, що на їхню адресу не направлялись будь-які повідомлення про завершення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні та необхідність виконання вимог ст. 290 КПК України. З матеріалами даного кримінального провадження КП «Київський метрополітен» як потерпіла сторона не ознайомлювалось. Представник зазначив, що відсутня необхідність у тому, щоб прокурор здійснював представництво інтересів КП «Київський метрополітен» у даному кримінальному провадженні шляхом пред`явлення цивільного позову до обвинуваченої ОСОБА_6 , оскільки їхнім підприємством рішення про пред`явлення цивільного позову буде прийматись у відповідності до ст. 128 КПК України після розгляду судом обвинувального акту відносно ОСОБА_6 та вирішення питання стосовно доведеності чи недоведеності її винуватості у вчиненні кримінального правопорушення. Представник додав, що на даній стадії кримінального провадження підприємство не буде подавати цивільний позов також і по тій причині, що на даний час КП «Київський метрополітен» не вбачає протиправних дій з боку ОСОБА_6 . Представник зазначив, що КП «Київський метрополітен» здатне самостійно оплатити судовий збір за даний позов, якщо в цьому буде потреба, та забезпечити участь представника у судове засідання, але робити це підприємство планувало в рамках цивільного процесу після винесення судом вироку у даному кримінальному провадженні відносно ОСОБА_6 .

Представник КП «Київський метрополітен» підтримав клопотання захисника ОСОБА_4 по тій причині, що вбачаються істотні порушення вимог КПК України, оскільки підприємство було позбавлено можливості ознайомитись з матеріалами справи, заявляти клопотання та вчиняти інші процесуальні дії, що їх має право вчиняти потерпіла сторона.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження стосовно можливості призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту, складеного відносно ОСОБА_6 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, доводи клопотання захисника ОСОБА_4 про повернення обвинувального акту прокурору, дослідивши обвинувальний акт та додані до нього матеріали на відповідність вимогам Кримінального процесуального Кодексу України, суд встановив наступне.
Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення стосовно повернення обвинувального акту, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу.

Статтею 291 КПК України визначені вимоги до обвинувального акту і реєстру матеріалів досудового розслідування.

Так, відповідно до ст. 291 КПК України обвинувальний акт складається слідчим, дізнавачем, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт може бути складений прокурором, зокрема якщо він не погодиться з обвинувальним актом, що був складений слідчим, дізнавачем.

Обвинувальний акт має містити такі відомості:

1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер;

2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);
3-1) анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора;

5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення;

6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання;

7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням;

7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими;

8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування);

8-1) розмір пропонованої винагороди викривачу;

9) дату та місце його складення та затвердження.

Обвинувальний акт підписується слідчим, дізнавачем та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.

До обвинувального акта додається:

1) реєстр матеріалів досудового розслідування;

2) цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування;

3) розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування (крім випадку, передбаченого частиною другою статті 297-1 цього Кодексу);

4) розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного;

5) довідка про юридичну особу, щодо якої здійснюється провадження, у якій зазначаються: найменування юридичної особи, її юридична адреса, розрахунковий рахунок, ідентифікаційний код, дата і місце державної реєстрації.

Згідно з ст. 109 КПК України реєстр матеріалів досудового розслідування складається слідчим або прокурором і надсилається до суду разом з обвинувальним актом.

Реєстр матеріалів досудового розслідування повинен містити:

1) номер та найменування процесуальної дії, проведеної під час досудового розслідування, а також час її проведення;

2) реквізити процесуальних рішень, прийнятих під час досудового розслідування;

3) вид заходу забезпечення кримінального провадження, дату і строк його застосування.

Так, досліджуючи обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування на відповідність вищевказаним вимогам КПК України, судом було встановлено, що у графі «Відомості про потерпілих та розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням» обвинувального акту зазначено про те, що кримінальним правопорушенням територіальній громаді міста Києва в особі КП «Київський метрополітен» завдана майнова шкода у розмірі 608320, 06 грн., однак відсутні будь-які анкетні відомості потерпілого КП «Київський метрополітен», як того вимагає п. 3 ч. 2 ст. 291 КПК України /а. с. 5/.

У той час, як прокурор під час підготовчого судового засідання 22.02.2021 зазначив, що на досудовому розслідуванні потерпілим визнавалось комунальне підприємство «Київський метрополітен», про що слідчим була винесена відповідна постанова.

Крім того, в Реєстрі матеріалів досудового розслідування, який було додано до обвинувального акту відносно ОСОБА_6 , відсутні відомості про прийняте в ході досудового розслідування процесуальне рішення, зокрема про постанову слідчого про визнання потерпілим у кримінальному провадженні комунального підприємства «Київський метрополітен», а також відсутні відомості про повідомлення потерпілій стороні КП «Київський метрополітен» про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування /а. с. 11-13/.

Хоча, за змістом ч. ч. 7, 9 ст. 290 КПК України про відкриття сторонами кримінального провадження матеріалів прокурор або слідчий за його дорученням повідомляє потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, після чого останній має право ознайомитися з ними за правилами, викладеними в цій статті. Сторони кримінального провадження зобов`язані письмово підтвердити протилежній стороні, а потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження - прокурору факт надання їм доступу до матеріалів із зазначенням найменування таких матеріалів.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, судом встановлено, що обвинувальний акт, складений у кримінальному провадженні № 0000530 від 15.06.2020 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, не відповідає вимогам КПК України, зокрема п. 3 ч. 2 ст. 291 КПК України, оскільки в ньому не зазначені анкетні відомості потерпілого КП "Київський метрополітен". А також під час провадження досудового розслідування потерпілій стороні КП «Київський метрополітен» не була надана можливість ознайомитись із матеріалами досудового розслідування на виконання ст. 290 КПК України, чим були порушені процесуальні права даного підприємства.

Судом було встановлено, що доданий до обвинувального акту Реєстр матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні не відповідає вимогам КПК України, зокрема п. п. 1, 2 ч. 2 ст. 109 КПК України, оскільки в ньому не зазначені відомості про постанову слідчого про визнання потерпілим у кримінальному провадженні комунального підприємства «Київський метрополітен», про повідомлення потерпілій стороні КП «Київський метрополітен» про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Отже, призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту відносно ОСОБА_6 , затвердженого 18.01.2021 року прокурором Київської місцевої прокуратури № 7, який складений із порушенням вимог КПК України, призведе до подальшого порушення прав та законних інтересів учасників кримінального провадження, зокрема потерпілого КП «Київський метрополітен».

Зазначені вище порушення вимог КПК України є підставою для повернення обвинувального акту прокурору та прийняття судом відповідного судового рішення за результатами проведення підготовчого судового засідання у відповідності до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України.

Що стосується доводів захисника ОСОБА_4 про допущені під час досудового розслідування порушення порядку пред`явлення його підзахисній ОСОБА_6 повідомлення про підозру, відсутності, на думку захисника, у змісті обвинувального акту фактичних обставин кримінального правопорушення, то суд зазначає наступне.

Формулювання обвинувачення та правова кваліфікація кримінального правопорушення викладається в обвинувальному акті стороною обвинувачення, тобто в обвинувальному акті викладається позиція сторони обвинувачення у такому виді, як це вважає за необхідне прокурор. Суд не може вийти за межі підготовчого судового засідання, під час якого такі обставини не досліджуються. Згідно з ч. 3 ст. 314 КПК України на стадії підготовчого судового засідання суд має встановити, чи відповідає по формі обвинувальний акт вимогам ст. 291 КПК України, та чи не містить він положення, що суперечать одне одному. Водночас обставини, викладені в обвинувальному акті, формулювання обвинувачення та правова кваліфікація кримінального правопорушення, тобто суть обвинувального акта та пред`явленого особі обвинувачення, є предметом розгляду в судовому засіданні кримінального провадження по суті.

Положеннями п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачена можливість подання скарги слідчому судді на стадії досудового розслідування на повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після сплину одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом підозрюваним, його захисником чи законним представником. Згідно із ч. 3 ст. 303 КПК України під час підготовчого судового засідання можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, передбачені пунктами 5 та 6 частини першої цієї статті. Тобто, на стадії підготовчого судового засідання, із врахуванням положень ст. 314 КПК України, суд не вправі надавати оцінку діям слідчого чи прокурора щодо порушення чи дотримання ними порядку пред`явлення та вручення повідомлення про підозру обвинуваченій ОСОБА_6 у даному кримінальному провадженні.

Таким чином, клопотання захисника обвинуваченої ОСОБА_6 ОСОБА_4 про повернення обвинувального акту прокурору підлягає частковому задоволенню.

Із врахуванням того, що суд дійшов до висновку про повернення обвинувального акту прокурору, як такого, що не відповідає вимогам КПК України, позовна заява, подана прокурором в інтересах Держави, підлягає поверненню.

Крім того, приймаючи рішення про повернення позовної заяви, суд звертає увагу на те, що відповідно до ч. 3 ст. 128 КПК України цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Цивільний позов може бути поданий прокурором у випадках, встановлених законом, також в інтересах громадян, які через недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність неспроможні самостійно захистити свої права.

Прокурор, який пред`являє цивільний позов у кримінальному провадженні, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді, передбачених Законом України «Про прокуратуру».

Згідно із ч. ч. 1, 3, 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Таким чином, законодавець обмежив право прокурора на представництво інтересів держави випадками, коли захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

Однак, як було встановлено судом у підготовчому судовому засіданні, про що зазначив представник КП «Київський метрополітен» ОСОБА_5 , підприємство на даній стадії кримінального провадження не бажає пред`являти цивільний позов до обвинуваченої ОСОБА_6 , оскільки не згодне із тим, що з її боку мали місце протиправні дії. У той же час, представник КП «Київський метрополітен» зазначив, що цивільний позов буде поданий комунальним підприємством у рамках цивільного процесу після винесення судом вироку, за результатами судового розгляду даного кримінального провадження, що узгоджується із приписами ч. 7 ст. 128 КПК України.

Таким чином, прокурор не обґрунтував наявність підстав для представництва прокурором інтересів КП «Київський метрополітен» та Департаменту комунальної власності м. Києва Виконавчого комітету Київської міської ради у даному кримінальному провадженні, а тому суд встановив відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави.

За змістом ч. 5 ст. 128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Згідно з п. 4 ч. 4 ст. 185 ЦПК України позовна заява повертається у випадку відсутності підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави.

Таким чином, позовна заява, подана прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 в інтересах держави в особі Департаменту комунальної власності м. Києва Виконавчого комітету Київської міської ради, Комунального підприємства «Київський метрополітен» Виконавчого органу Київської міської ради про відшкодування шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням в сумі 608 320, 06 грн., підлягає поверненню прокурору.

Керуючись ст. ст. 49, 109, 110, 128, 129, п. 3 ч. 3 ст. 314, ст. ст. 315, 291, 372, 376 КПК України, ст. 184 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання захисника обвинуваченої ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_4 про повернення обвинувального акту прокурору задовольнити частково.
Обвинувальний акт, затверджений прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_7 18.01.2021, та додатки до нього у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000530 від 15.06.2020 у відношенні ОСОБА_6 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, - повернути прокурору Київської місцевої прокуратури № 7 для усунення в розумні строки виявлених судом порушень вимог Кримінального процесуального Кодексу України, викладених у мотивувальній частині ухвали суду.

Позовну заяву про відшкодування шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням, за підписом прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_7 повернути прокурору Київської місцевої прокуратури № 7.

Копію ухвали суду направити для виконання прокурору Київської місцевої прокуратури № 7, та видати учасникам кримінального провадження.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Солом`янський районний суд міста Києва протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1