Справа № 577/2872/21
Провадження № 1-кс/577/970/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"29" червня 2021 р.

Конотопський міськрайонний суд Сумської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Конотопі Сумської області клопотання слідчого СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000319 від 01.05.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

23.06.2021 року слідчий СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням, яке погоджено з прокурором, та прохає накласти арешт на тимчасово вилучене майно під час огляду 17.06.2021року у гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: тумба для телевізора світло-коричневого кольору зі скляними дверцятами розміром 71х42х59 см; два килима світло-коричневого кольору розмірами 1,6 х 3,6 м та 1,6 х 3 м; скляний плафон та кругла металева накладка золотистого кольору залишивши їх під збережну розписку потерпілій ОСОБА_5 із встановленням заборони розпорядження вказаним майном.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що у період часу з кінця січня 2021 року по 13 квітня 2021 року невідома особа, шляхом підбору ключа до вхідних дверей, проникла до приміщення будинку, розташованого по АДРЕСА_1 , звідки вчинила крадіжку належного ОСОБА_5 майна, а саме: швейної машинки виробництва ПМЗ ім. Калініна, водяного наносу для системи опалення «Насосы плюс оборудование» модель «BPS-25-4S Base 180», тумба для телевізора світло-коричневого кольору зі скляними дверцятами, 2 люстри, два килима світло-коричневого кольору та інше майно, чим спричинила матеріальні збитки.

Так, 17.06.2021 року під час огляду місцевості поблизу подвір`я по АДРЕСА_2 , старшим слідчим СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 вилучено добровільно наданий ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тумбу для телевізора світло-коричневого кольору зі скляними дверцятами розміром 71х42х59 см яку поміщено до пакету № 1; два килима світло-коричневого кольору розмірами 1,6 х 3,6 м та 1,6 х 3 м які поміщено до пакету №2; скляний плафон та кругла металева накладка золотистого кольору поміщено до пакету №3. Вказані предмети, як зазначив ОСОБА_4 він придбав у знайомого ОСОБА_6 .

Враховуючи, що вилучене майно значення для кримінального провадження, та можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому є правова підстава, передбачена п. п. 1, 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, для накладення на нього арешту.

Слідчий СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд клопотання про арешт майна без її участі, зазначивши, що клопотання про арешт майна підтримує та прохає його задовольнити.

Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання слідчого про арешт майна без його участі.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, що клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та (або) користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Частиною 2 цієї ж статті визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Крім цього, відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

З протоколу огляду місцевості від 17.06.2021 року вбачається, що 17.06.2021 року під час огляду місцевості поблизу подвір`я по АДРЕСА_2 , слідчим вилучено добровільно наданий ОСОБА_4 , тумбу для телевізора світло-коричневого кольору зі скляними дверцятами розміром 71х42х59 см яку поміщено до пакету № 1; два килима світло-коричневого кольору розмірами 1,6 х 3,6 м та 1,6 х 3 м які поміщено до пакету №2; скляний плафон та кругла металева накладка золотистого кольору поміщено до пакету №3. Вказані предмети, як зазначив ОСОБА_4 він придбав у знайомого ОСОБА_6 . (а.с. 12-13).

Відповідно до постанови слідчого СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській області від 17.06.2021 року вилучене майно визнано та приєднано в якості речового доказу у кримінальному провадженні № 0000319 від 01.05.2021 року, оскільки є предметом вчинення вказаного кримінального правопорушення (а.с.14).

Враховуючи, що вказані в клопотання речі, а саме: тумба для телевізора світло-коричневого кольору зі скляними дверцятами розміром 71х42х59 см; два килима світло-коричневого кольору розмірами 1,6 х 3,6 м та 1,6 х 3 м; скляний плафон та кругла металева накладка золотистого кольору мають значення речових доказів, суд приходить до переконання, що клопотання про арешт майна є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню і на вказане майно необхідно накласти арешт шляхом обмеження права користуватись та розпоряджатись даним майном, заборони його відчужувати. Виходячи із обставин справи, завдань кримінального провадження про забезпечення кримінального провадження суд вважає, що потреби кримінального провадження виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, як накладення арешту на вказане майно. Слідчий суддя вважає, що обмеження прав власності є розумним та співмірним із завданнями кримінального провадження. Такого висновку слідчий суддя дійшов з тих підстав, що накладення арешту на вищевказане майно є тимчасовим і необхідним обмеженням у праві власника на мирне володіння в розумінні ч. 1 ст. 1 Протоколу Першого до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки воно, ґрунтується на чітких та передбачуваних нормах кримінального процесуального закону з визначеними ефективними національним способами повернення цього майна і не пов`язується із повним безповоротнім та безоплатним вилученням державою цих речей, без покладення «надмірного тягара» для його власника.

Європейський Суд з прав людини в своїх Постановах від 09.06.2005 року по справі «Бакланов проти Російської Федерації», від 24.03.2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», наголошує на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

З врахуванням відповідності майна, на яке накладається арешт, критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, враховуючи розумність та співрозмірність обмеження права власника майна і те, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є свавільним, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання.

Керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000319 від 01.05.2021 року за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно під час огляду 17.06.2021 року у гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: тумба для телевізора світло-коричневого кольору зі скляними дверцятами розміром 71х42х59 см; два килима світло-коричневого кольору розмірами 1,6 х 3,6 м та 1,6 х 3 м; скляний плафон та кругла металева накладка золотистого кольору залишивши їх під збережну розписку потерпілій ОСОБА_5 заборонивши розпорядження даним майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Відповідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, його захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

СуддяОСОБА_1