Провадження №1-кс/447/287/21
Справа №447/168/21
У Х В А Л А
щодо арешту майна

02 червня 2021 р. слідчий суддя Миколаївського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання заступника начальника СВ відділення поліції №2 Стрийського районного управління поліції ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000015, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.01.2021 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 361, ч. 1 ст. 182, ч. 2 ст. 182, ч. 3 ст. 190 КК України,
слідчий ОСОБА_3 ,
захисник ОСОБА_4 ,
в с т а н о в и в:
01.06.2021 до Миколаївського районного суду Львівської області надійшло клопотання слідчого ОСОБА_3 про арешт майна, у якому зазначено, що 31.05.2021 заступник начальника СВ Відділення поліції №2 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , за погодженням із виконувачем обов`язків начальника Миколаївського відділу Стрийської окружної прокуратури ОСОБА_5 , повідомив ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Новий Розділ Львівської області, українцю, громадянину України, неодруженому, непрацюючому, раніше судимому вироком Миколаївського районного суду Львівської області від 30.07.2020 за ч. 1 ст. 289 КК України до покарання у виді штрафу в розмірі 17 000 гривень, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 361, ч. 1 ст. 182, ч. 2 ст. 182, ч. 3 ст. 190 КК України.
Слідчим у клопотанні зазначено, що сума матеріальних збитків, завданих кримінальним правопорушенням, внаслідок вчинення шахрайських дій ОСОБА_6 , становить 54 500 гривень.
У ході досудового розслідування кримінального провадження встановлено, що підозрюваний ОСОБА_6 на даний час постійного місця роботи чи навчання не має, суспільно-корисною діяльністю не займається, що свідчить про відсутність будь-якого джерела доходів у останнього.
Крім цього, згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , перебуває у спільній частковій власності ОСОБА_7 , ОСОБА_6 із часткою власності кожного 1/3.
Відтак, слідчий просить накласти арешт на 1/3 частки квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та яка перебуває у власності ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.
У судовому засіданні слідчий клопотання підтримав з підстав у ньому викладених, просив задоволити.
Захисник ОСОБА_4 заперечив щодо задоволення клопотання, просив у такому відмовити. Вказав, що слідчим не достатнім чином обґрунтовано клопотання, посилання на п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України є передчасним, оскільки цивільного позову у кримінальному провадженні не заявлено. Крім цього, на думку захисника, наявна неспівмірність накладення арешту на 1/3 частини квартири із заявленим розміром шкоди.
Підозрюваний ОСОБА_6 у судове засідання не з`явився.
Слідчий суддя, заслухавши думку учасників судового засідання, перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, та дослідивши докази по даних матеріалах, прийшов наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Разом із цим, згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходами забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.
Клопотання про арешт майна відповідає вимогам ст. 171 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
На підставі ч. 8 ст. 170 КПК України, вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.
Так, відповідно до частини першої статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Згідно з положеннями статті 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності і ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №252676089 від 14.04.2021, квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , перебуває у спільній частковій власності ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , із часткою власності кожного 1/3, обтяжувач: ОСОБА_8 .
Слідчим суддею у судовому засіданні, шляхом моніторингу сайту OLX встановлено, що вартість аналогічної квартири у м. Новий Розділ становить приблизно 10 000 доларів США, тобто близько 275 000 гривень. Вартість 1/3 частки квартири становить приблизно 90 тисяч гривень.
Водночас, оцінюючи докази, надані слідчим, наявність обґрунтованої підозри у кримінальному провадженні, накладення арешту на 1/3 частки квартири, що належить ОСОБА_6 , виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи потребам досудового розслідування, відповідає розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Щодо доводів захисника, слід зазначити те, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Таким чином, арешт 1/3 частки квартири, яка належить підозрюваному ОСОБА_6 є необхідним для забезпечення відшкодування матеріальної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням у даному кримінальному провадженні.
Враховуючи наслідки арешту майна для інших осіб, та оцінюючи розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя приходить висновку, що клопотання підлягає до задоволення.
Водночас, з огляду на ч. 12 ст. 170 КПК України, заборона використання житлового приміщення особам, які на законних підставах проживають у такому житловому приміщенні, не допускається.
Керуючись ст. 172, 173 КПК України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в :
Клопотання задоволити.
Накласти арешт на 1/3 частки квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та яка перебуває у власності ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Заборонити розпоряджатись вказаним майном.
На ухвалу протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подано апеляційну скаргу до Львівського апеляційного суду.
Ухвала суду першої інстанції, якщо інше не передбачено Кримінальним процесуальним кодексом України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала може бути скасована в порядку ст. 174 КПК за клопотанням власника / володільця майна, що не був присутнім під час розгляду.

Слідчий суддя ОСОБА_1