Справа № 401/1600/21
№ 1-кп/401/261/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 червня 2021 року м.Світловодськ

Світловодський міськрайонний суд Кіровоградської області, в складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

секретар ОСОБА_2 ,

з участю:

прокурор ОСОБА_3 ,

захисник ОСОБА_4 ,

обвинувачений ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі Світловодського міськрайонного суду клопотання прокурора у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000070 від 02.03.2021 року за обвинувальним актом відносно ОСОБА_5 за обвинуваченням за ч.2 ст. 289 КК України,

встановив:

У провадженні Світловодського міськрайонного суду знаходиться вищевказане кримінальне провадження.

В ході досудового розслідування до обвинуваченого ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 01 липня 2021 року.

Під час підготовчого судового розгляду прокурором подано письмове клопотання про продовження обраного обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні умисного тяжкого злочину, вчиненого в період відбування покарання з випробуванням, під час досудового розслідування перебував у розшуку, перебуваючи на свободі може вплинути на потерпілого та свідків, продовжити злочинну діяльність та переховуватися від суду, тобто у справі наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Потерпілий в судове засідання не з`явився, судова повістка повернулась на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Захисник обвинуваченого заперечила проти задоволення клопотання, вважає, що є підстави для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт.

Обвинувачений заперечив проти задоволення клопотання прокурора, вважає його безпідставним,повідомив, що до затримання працював, має на утриманні неповнолітню дитину, власну квартиру, тому просив змінити запобіжний захід на домашній арешт.

Відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

При вирішенні клопотання прокурора про продовження обвинуваченому обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, ряд інших обставин та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Положеннями ч. 1 ст. 183 КПК України визначено: тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні умисного злочину: незаконному заволодінні транспортним засобом, вчиненому повторно.

Кримінальне правопорушення відносяться до категорії тяжкого злочину. Покарання за вказаний злочин передбачає позбавлення волі на строк до восьми років із конфіскацією майна або без такої.

Обвинувачений безробітний, сталого джерела заробітку не має, розлучений, докази наявності утриманців відсутні, не має сталих соціальних зв`язків, характеристики особи посередні.

Як встановлено, вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 інкриміновано під час відбування покарання з випробуванням, призначеного вироком Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 19.03.2020. Крім того, під час досудового розслідування постановою слідчого від 09.04.2021 підозрюваний ОСОБА_5 був оголошений у розшук.

Відтак, беручи до уваги наведене вище сукупно, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 , є підстави вважати про наявність ризиків ухилення обвинуваченого від суду, незаконного впливу на потерпілого, свідків, вчинення нового кримінального правопорушення, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Тобто, процесуальні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були заявлені під час попереднього застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не зменшилися, не перестали існувати, й виправдовують подальше тримання обвинуваченого під вартою.

Таким чином, виходячи з положень ст.ст. 177, 178, 183, 194 КПК України, враховуючи матеріали справи, які свідчать, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки обвинуваченого під час розгляду справи, суд приходить висновку, що обвинуваченому ОСОБА_5 необхідно продовжити строк тримання під вартою на 60 днів.

Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 184, 331 КПК України, суд -

постановив:

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою, який не може перевищувати 60 днів, тобто з 22 червня 2021 року по 21 серпня 2021 року включно.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_5 заставу у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб у сумі 68100 грн. 00 коп. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на відповідний депозитний рахунок.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки:
- прибувати за вимогою суду;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає, а саме з міста Світловодськ Олександрійського району Кіровоградської області, без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання чи роботи;
- докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.
Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Копію ухвали направити учасникам судового провадження та до ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор».

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Суддя Світловодського міськрайонного суду
Кіровоградської області ОСОБА_1

"23" червня 2021 р.