Справа № 752/9713/21
Провадження № 1-кп/752/1597/21
УХВАЛА

16 квітня 2021 року м. Київ

Голосіївський районний суд м. Києва у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) за № 0004955 від 20 листопада 2020 року, за обвинуваченням
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Тершів Старосамбірського району Львівської області, українця, громадянина України, не одруженого, не маючого на утриманні малолітніх дітей та непрацездатних осіб, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого 17 березня 2010 року Старосамбірським районним судом Львівської області за ч. 2 ст. 121 КК до покарання у виді позбавлення волі на строк 8 років,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 Кримінального кодексу України (далі КК);
за участю прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

встановив:

До Голосіївського районного суду м. Києва направлено для розгляду обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК.
Прокурор просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду, оскільки підстави для закриття провадження відсутні, обвинувальний акт відповідає вимогам ст.291 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК). Також прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, мотивуючи наявністю ризиків, передбачених п. 1, п. 4, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК, які були підставою для обрання такого запобіжного заходу ОСОБА_3 на стадії досудового розслідування, та не зменшились і продовжують існувати. А саме, що ОСОБА_3 може переховуватись від суду, впливати на потерпілого, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчиняти інші злочини.

Захисник ОСОБА_5 просив призначити судовий розгляд у кримінальному провадженні. При цьому заперечив проти задоволення клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 , вказавши на його необґрунтованість та відсутність підтвердження зазначених прокурором ризиків.

Обвинувачений ОСОБА_3 також вважав, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду. Проти задоволення клопотання прокурора заперечив.

Заслухавши думку учасників судового провадження, вивчивши обвинувальний акт та клопотання прокурора про обрання обвинуваченому запобіжного заходу, суд дійшов наступних висновків.

Кримінальне провадження підсудне Голосіївському районному суду м. Києва.

Угод у кримінальному провадженні не укладено.

Підстави для закриття провадження, передбачені пунктами 4-8, 10 ч. 1 або ч. 2 ст.284 КПК відсутні.

Обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК, підстав для його повернення немає.

За таких обставин, кримінальне провадження щодо ОСОБА_3 підлягає призначенню до судового розгляду.

З урахуванням думки учасників судового провадження, суд вважає за необхідне призначити судовий розгляд не пізніше 10 днів після постановлення ухвали про його призначення, здійснювати судовий розгляд відкрито, суддею одноособово. У судове засідання викликати прокурора, захисника, обвинуваченого та потерпілого.
Відповідно до ч. 5 ст. 314 КПК у підготовчому судовому засіданні суд у випадках, передбачених цим Кодексом, за власною ініціативою або за клопотанням обвинуваченого, його захисника чи законного представника, чи за клопотанням прокурора і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини вирішує питання щодо складання досудової доповіді, про що постановляє ухвалу із зазначенням строку підготовки такої доповіді.
Згідно з вимогами ст. 314-1 КПК з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання, представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду. Досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчинені нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.
За таких обставин, суд вважає за необхідне доручити уповноваженому органу з питань пробації скласти досудову доповідь відносно обвинуваченого ОСОБА_3 .
Вирішуючи клопотання прокурора щодо обрання обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 315 КПК під час підготовчого судового засідання суд, за клопотанням учасників судового провадження, має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною 1 ст. 177 КПК передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 1 ст. 178 КПК передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 17 лютого 2021 року ОСОБА_3 продовжено строк тримання під вартою до 17 квітня 2021 року. Тому, враховуючи вимоги ст. 315 КПК, суд має вирішити клопотання щодо запобіжних заходів.

За результатами вивчення обвинувального акту та доданих до нього матеріалів, пояснень учасників судового провадження, суд дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_3 кримінального правопорушення.

З урахуванням тяжкості покарання, що загрожує ОСОБА_3 (до п`яти років позбавлення волі), наявності у обвинуваченого судимості, відсутності міцних соціальних зв`язків, родини, утриманців, офіційного місця роботи та проживання, суд вбачає наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_3 може здійснювати дії, передбачені п. 1, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК, а саме переховуватися від суду та вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. Наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

З огляду на характер інкримінованого ОСОБА_3 кримінального правопорушення, дані про його особу, а також те, що відповідно до ч. 3 ст. 95 КПК суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показах, які він безпосередньо отримав під час судового засідання, суд дійшов висновку, що ризики та обставини відповідно до ст. 177, ст. 178 КПК, які враховував слідчий суддя при продовженні ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на сьогодні не зменшилися та продовжують існувати.

При цьому, застосування щодо ОСОБА_3 більш м`яких запобіжних заходів, буде недостатнім для запобігання зазначеним ризикам, не забезпечить дієвості кримінального провадження та виконання ОСОБА_3 процесуальних обов`язків. Запобіжний захід у виді тримання під вартою в даному випадку виправдано наявністю справжніх інтересів суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи, що узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини.

Будь-яких даних, які би свідчили про неможливість тримання ОСОБА_3 під вартою, сторонами кримінального провадження не надано.
Таким чином, клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 131,132, 176-178, 183, 193, 194, 196, 314-316, 369-372, 376 КПК, суд
постановив:
Призначити судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК, у відкритому судовому засіданні в приміщенні Голосіївського районного суду м.Києва на 20 квітня 2021 року о 12:00.

В судове засідання викликати прокурора, захисника, обвинуваченого та потерпілого.
Доручити уповноваженому органу з питань пробації скласти досудову доповідь, передбачену ст. 314-1 КПК, щодо обвинуваченого ОСОБА_3 та направити дану доповідь до суду в строк до 16 травня 2021 року.
Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 (шістдесят) днів, тобто до 14 червня 2021 року включно.
Ухвала в частині продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 7 днів з дня її оголошення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1