Провадження № 1-кс/686/8086/21
У Х В А Л А
05 серпня 2021 року м. Хмельницький
04.08.2021 року прокурор Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, про накладення арешту на тимчасово вилучене майно під час огляду місця події 28.07.2021 року без права відчуження та розпорядження, однак із правом користування потерпілій ОСОБА_4 , а саме на:
правий безпровідний навушник білого кольору;
частину жіночого ланцюжка сірого кольору (із срібла);
Мобільний телефон марки «Xiaomi» моделі «Redmi Note 9s» EMEI 1: НОМЕР_1 EMEI 2: НОМЕР_2 , з наявним номером: НОМЕР_3 та НОМЕР_4 , в чохлі синього кольору;
на тимчасово вилучене майно під час огляду місця події 28.07.2021року без права відчуження, розпорядження, та користування, а саме: велосипед чорно-білого кольору із вставками салатового кольору з написом «Formula».
В обґрунтування даного клопотання прокурором зазначено, що ОСОБА_5 , будучи судимим за вчинення майнових злочинів, на шлях виправлення не став і маючи не зняту та не погашену судимість, повторно вчинив умисний, корисливий злочин.
Так, 27 липня 2021 року близько 23:50 год., ОСОБА_5 , перебуваючи неподалік будинку №28, що по вулиці Завадського, в м. Хмельницькому, помітив незнайому йому ОСОБА_4 з жіночою сумкою через плече і мобільним телефоном в руках та прийняв рішення про її пограбування.
Тоді ж, ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на викрадення чужого майна, діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно - небезпечний характер своїх дій та свідомо бажаючи настання їх наслідків, з метою викрадення чужого майна, перебуваючи неподалік будинку АДРЕСА_1 , наблизився з-заду до потерпілої ОСОБА_4 та вхопивши її рукою за волосся, з метою подолання опору потерпілої, застосувавши силу, різко потягнув її на зад, і таким чином повалив її на землю.
В той час, коли потерпіла знаходилася у положенні лежачи на землі, ОСОБА_5 , схопив її обома руками та з силою стиснув за шию щоб вона не кричала, внаслідок чого спричинив їй тілесні ушкодження у вигляді саден по поверхні шиї.
Подолавши таким чином опір потерпілої із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я, ОСОБА_5 , шляхом ривка із рук потерпілої, відкрито, умисно викрав мобільний телефон «Redmi Note 9S», блакитного кольору, вартістю 6000 грн., із картою мобільного оператора «Київстар» та «Водафон», які для потерпілої майнової цінності не становлять, та чохлом у вигляді книжечки синього кольору, вартістю 300 грн., всього загальною вартістю 6300 грн., що належать ОСОБА_4 , та заховав його до кишені своїх шортів, після чого, усвідомлюючи, що його дії виявленні не лише потерпілою, а й іншими особами, намагався залишити місце події з викраденим майном, однак був затриманий перехожими.
28.07.2021 під час огляду місця події, що був проведений за адресою м. Хмельницький вул. Завадського 28, було виявлено та вилучено:
1. правий безпровідний навушник білого кольору, який поміщено до паперового конверту;
2. частина жіночого ланцюжка сірого кольору (срібло) який поміщено до паперового конверту;
3. Мобільний телефон марки «Xiaomi» моделі «Redmi Note 9s» EMEI 1: НОМЕР_1 EMEI 2: НОМЕР_2 , бірюзового кольору, з наявною картою мобільного оператора «Водафон» номером: НОМЕР_3 та картою мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_4 , в чохлі синього кольору, який поміщено до сейф- пакету № 7334542;
4. велосипед чорно- білого кольору із салатовими вставками по корпусу із написом «Formula», який опечатано.
В подальшому в ході проведення досудового розслідування вказані предмети було визнано речовими доками у вказаному кримінальному провадженні. Також, в ході проведення досудового розслідування було встановлено, що вказані предмети мають важливе значення для встановлення, підтвердження або спростування всіх обставин вчинення злочину, оскільки навушник та частина ланцюжка підтверджує факт вчинення насильницьких дій відносно потерпілої ОСОБА_4 , мобільний телефон марки «Xiaomi» моделі «Redmi Note 9s» EMEI 1: НОМЕР_1 EMEI 2: НОМЕР_2 , бірюзового кольору, з наявною картою мобільного оператора «Водафон» номером: НОМЕР_3 та картою мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_4 був предметом злочинного посягання, а на велосипеді чорно- білого кольору із салатовими вставками по корпусу із написом «Formula» підозрюваний ОСОБА_5 приїхав на місце вчинення злочину.
Прокурор просить накласти арешт на указане майно з метою збереження речових доказів, оскільки вважає, що вилучені речі є предметом кримінального правопорушення, зберегли сліди, які можуть бути доказом вчинення кримінального правопорушення, а також з метою забезпечення збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, передачі чи відчуження, а також з метою проведення в подальшому експертиз та встановлення осіб, які можуть бути причетними до вчинення кримінального правопорушення та викриття інших злочинів.
Прокурор в судове засідання не з`явився, проте, в його клопотанні міститься прохання про розгляд справи за його відсутності, просить його задовольнити.
Перевіривши надані матеріали, слідчий суддя приходить до такого висновку.
Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове до скасування установленому КПК України порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду право на відчуженням розпорядження та користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Завданням арешту майна є запобігання, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.
Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону.
28 липня 2021 року слідчий ВРЗЗС Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області лейтенант поліції ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором окружної прокуратури м. Хмельницького ОСОБА_3 про накладення арешту на вилучені речі.
Ухвалою слідчого судді ОСОБА_1 від 29 липня 2021 року клопотання про накладення арешту було повернуто прокурору для усунення недоліків.
У клопотанні прокурора, яке є предметом розгляду слідчого судді, вказані усунув.
З огляду на наведене, слідчий суддя приходить до висновку про те, що майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні, а відтак наявні підстави з якими законодавець пов`язує застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту вказаного майна.
Матеріали клопотання свідчать, що вказане майно має відношення до кримінального провадження, і, таким чином може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на цій стадії кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
Отже, обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту.
Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Як у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 р.), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 р.) Європейський Суд з прав людини зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним, тобто для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи (справа «Ізмайлов проти Росії», п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 р.).
Прокурор просить накласти арешт на майно потерпілої ОСОБА_4 із встановленням заборон відчуження та розпорядження ним та залишити у користування речі,я якій їй належать.
Арешт на велосипед велосипед чорно-білого кольору із вставками салатового кольору з написом «Formula», прокурор просить накласти із встановленням усіх законодавчо визначених заборон.
Слідчий суддя погоджується із необхідністю застосування саме таких до указаного майна та зазначає, що у даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту.
Враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на вилучене майно, з метою забезпечення повного, всебічного розслідування кримінального провадження, з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до переконання, що на цій стадії кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та інтереси власника майна, про які йдеться в клопотанні, та якого така особа зазнає внаслідок застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, тому клопотання слідчого підлягає задоволенню.
При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.
Водночас,слідчий суддя вважає, що відсутні підстави для накладення арешту на правий безпровідний навушник білого кольору, якй належить за твердженням прокурора потерплій ОСОБА_4 .
З долучених дло матеріалів клопотання матеріалів слідує, що потерпіла не повідомляла про відкрите викрадення у неї указаного майна.
У клопотанні прокурора відсутнє обґрунтування накладення арешту на указану річ та які обставини за її допомогою можна довести чи спростувати.
Клопотання та долучені до нього матеріали не містять підтвердження того, що правий безпровідний навушник білого кольору відповідає критеріям речових доказів, що визначені у ст.98 КПК України з урахуванням кваліфікації кримінальних правопорушень, які є предметом розслідування у даному кримінальному провадженні.
Зазначення у клопотанні прокурора про необхідність їх збереження не може слугувати належною підставою для накладення арешту за наведених обставин.
З огляду на наведене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню.
Керуючись ст.ст.172, 173 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити частково.
частину жіночого ланцюжка сірого кольору (із срібла);
мобільний телефон марки «Xiaomi» моделі «Redmi Note 9s» EMEI 1: НОМЕР_1 EMEI 2: НОМЕР_2 , з наявним номером: НОМЕР_3 та НОМЕР_4 , в чохлі синього кольору з тимчасовим позбавленням права відчуження та розпорядження указаним майном;
на велосипед чорно-білого кольору із вставками салатового кольору з написом «Formula» з тимчасовим позбавленням права користування, розпорядження та відчуження зазначеним майном.
В частині накладання арешту на правий безпровідний навушник білого кольору відмовити.
Виконання ухвали покласти на слідчого ВРЗЗС Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_7 .
Ухвала про арешт виконується негайно.

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення, якщо ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення до Хмельницького апеляційного суду.

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя ОСОБА_1