н/п 1-кс/953/6007/21
"17" червня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
Досудовим розслідуванням встановлено, що директор ТОВ «НІК КОМПАНІ ПЛЮС» ОСОБА_4 , зловживаючи своїм службовим становищем, під приводом належного виконання будівельних робіт за договором № 47 від 05.10.2018, предметом якого є «Будівництво амбулаторії загальної практики сімейної медицини (з житлом для лікаря) в селі Мала Рогань по пров. Покровський, 5-Б Харківського району Харківської області» загальною вартістю 9 624 203 грн, шляхом завищення обсягів виконаних робіт та використаних матеріалів в акті виконаних робіт за формою №КБ-2в №1 за грудень 2018 року від 21.12.2018, №КБ-2в №3 за березень 2019 року від 12.03.2019, №КБ-2в №4 за березень 2019 року від 12.03.2019, заволодів бюджетними грошовими коштами в сумі 780 979 грн, які отримано від Малороганської сільської ради Харківського району Харківської області як оплату за проведення вказаних робіт, спричинивши матеріальну шкоду на вказану суму.
Розмір шкоди завданої кримінальними правопорушеннями складає
Також, відповідно до інформації з ІІПС МВС «Армор» ОСОБА_5 належать на праві власності наступні транспортні засоби:
- TOYOTA HIGHLANDER, 2016 р.в., д.р.н. НОМЕР_2 , № кузова НОМЕР_3 , свідоцтво про реєстрацію ТЗ НОМЕР_4 від 25.04.2019;
- MAZDA 3, 2011 р.в., д.р.н. НОМЕР_5 , № кузова НОМЕР_6 , свідоцтво про реєстрацію ТЗ НОМЕР_4 від 25.04.2019, свідоцтво про реєстрацію ТЗ НОМЕР_7 від 30.03.2019.
Слідчий зазначає, що вищевказане майно має статус спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у зв`язку з його набуттям під час перебування останніх у шлюбі. З урахуванням положень СК України право спільної сумісної власності на вищевказане майно належить підозрюваному ОСОБА_4 .
З метою відшкодування шкоди та конфіскації, завданої внаслідок кримінального правопорушення, орган досудового розслідування вважає за необхідне застосування під час досудового розслідування заходу забезпечення кримінального провадження - арешту майна у вигляді заборони його відчуження.
Клопотання розглядається без без повідомлення підозрюваного, іншого власника майна, їх захисника, з метою забезпечення арешту майна у відповідності до ч.2 ст.172 КПК України .
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими обгрунтовано клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для його задоволення, виходячи з наступного.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою конфіскації майна як виду покарання.
Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у вигляді конфіскації майна.
Санкція ч. 5 ст. 191 КК України, передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.
З копії паспорту ОСОБА_4 вбачається, що на підставі актового запису №196 від 26.02.2013 ОСОБА_4 зареєстровано шлюб з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (ІПН НОМЕР_1 ), яка зареєстрована та мешкає за адресою АДРЕСА_1 .
Також, відповідно до інформації з ІІПС МВС «Армор» ОСОБА_5 належать на праві власності наступні транспортні засоби:
- TOYOTA HIGHLANDER, 2016 р.в., д.р.н. НОМЕР_2 , № кузова НОМЕР_3 , свідоцтво про реєстрацію ТЗ НОМЕР_4 від 25.04.2019;
- MAZDA 3, 2011 р.в., д.р.н. НОМЕР_5 , № кузова НОМЕР_6 , свідоцтво про реєстрацію ТЗ НОМЕР_4 від 25.04.2019, свідоцтво про реєстрацію ТЗ НОМЕР_7 від 30.03.2019;
Відповідно до статті 60 СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу).
Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. При тому, що не має значення за ким зареєстровано таке майно, оскільки спільна сумісна власність розповсюджується на майно і у тому випадку, коли право власності на нього майно зареєстровано лише за одним з подружжя.
Тобто діє принцип презумпція спільної сумісної власності подружжя.
д.р.н. НОМЕР_2 , № кузова НОМЕР_3 , свідоцтво про реєстрацію ТЗ НОМЕР_4 від 25.04.2019; легковий автомобіль MAZDA 3, 2011 р.в., д.р.н. НОМЕР_5 , № кузова НОМЕР_6 , свідоцтво про реєстрацію ТЗ НОМЕР_4 від 25.04.2019, свідоцтво про реєстрацію ТЗ НОМЕР_7 від 30.03.2019 шляхом заборони на відчуження, до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання прокурора задовольнити .
Накласти арешт на майно, яке належить підозрюваному ОСОБА_4 на праві спільної сумісної власності з його дружиною ОСОБА_5 у вигляді заборони його відчуження, а саме:
- легковий автомобіль TOYOTA HIGHLANDER, 2016 р.в.,
д.р.н. НОМЕР_2 , № кузова НОМЕР_3 , свідоцтво про реєстрацію ТЗ НОМЕР_4 від 25.04.2019;
- легковий автомобіль MAZDA 3, 2011 р.в., д.р.н. НОМЕР_5 ,
№ кузова НОМЕР_6 , свідоцтво про реєстрацію ТЗ НОМЕР_4 від 25.04.2019, свідоцтво про реєстрацію ТЗ НОМЕР_7 від 30.03.2019.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1