Справа № 538/1677/20
Провадження № 1-кс/549/1/21
УХВАЛА
20 квітня 2021 року селище Чорнухи

Слідчий суддя Чорнухинського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна,

установив:

19 квітня 2021 року до Чорнухинського районного суду Полтавської області через відділення поштового зв`язку надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту належного йому майна у кримінальному провадженні №0000391 від 10.09.2020 за ч.1 ст.286 КК України.
Клопотання мотивовано тим, що ухвалою слідчого судді Чорнухинського районного суду від 30 вересня 2020 року на мопед марки «Ямаха» та свідоцтво про реєстрацію цього транспортного засобу накладено арешт.
30 жовтня 2020 року начальником СВ Лохвицького відділу поліції Головного управління Національної поліції (далі ГУНП) в Полтавській області ОСОБА_3 було прийнято постанову про закриття вищезазначеного кримінального провадження, проте вилучене майно не повернуто.
Просив скасувати арешт вказаного майна.
Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно з положеннями якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Разом з тим у клопотанні, поданому від імені ОСОБА_2 , відсутній підпис особи, якою заявлене клопотання.
З огляду на викладене за даних обставин не має змоги ідентифікувати особу, яка звернулась до суду.
Крім того, згідно з ст.1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.
За змістом пункту 18 частини 1 статті 3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Чинний КПК України зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч.7 ст.100, ч.2 ст.132, ч.1 ст.184, ч.1 ст.192, ч.2 ст.199, ч.1 ст.201 КПК України).
Частиною шостою ст.9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначенні ч.1 ст.7 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.38 КПК України органами досудового розслідування є органи, що здійснюють досудове слідство і дізнання.
Дізнання, крім інших, здійснюють підрозділи дізнання або уповноважені особи інших підрозділів органів Національної поліції (п.а ч.3 ст.38 КПК України).
Таким чином, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ, підрозділ дізнання.
Наведений висновок викладений в ухвалах Верховного Суду від 22.04.2020 року у справі №487/7605/19 та від 13.10.2020 року у справі №607/16332/20.
На момент надходження вищезазначеного клопотання змінилась структура територіальних органів Національної поліції України, визначено районні територіальні (відокремлені) підрозділи ГУНП у Полтавській області, зокрема у складі територіальних підрозділів поліції функціонує Миргородьке районне управління поліції, до складу якого входить відділення поліції №1 (м.Гадяч), відділення поліції №2 (м.Лохвиця) відділення поліції №3 (селище Велика Багачка), сектор поліцейської діяльності №1 (селище Шишаки).
Таким чином клопотання про скасування арешту у кримінальному провадженні №0000391 від 10.09.2020 підсудне суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться відповідний державний орган, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться підрозділ дізнання.
З огляду на викладене клопотання підлягає поверненню.
На підставі викладеного, керуючись ч.1 ст.174 КПК, слідчий суддя,

ухвалив:

Клопотання про скасування арешту майна повернути ОСОБА_2 .
Копію ухвали про повернення клопотання невідкладно надіслати особі, яка його подала, разом із клопотанням та усіма доданими до нього матеріалами.
Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Чорнухинський районний суд протягом п`яти днів з дня її отримання.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1