УХВАЛА
Іменем України

04.08.2021 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про накладення арешту на майно, подане дізнавачем СД Відділу поліції №1 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження за №0000196 від 30.07.2021 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України та додані до клопотання матеріали,-
ВСТАНОВИВ:
Дізнавач звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить накласти арешт на металеву каструлю сірого кольору, з дерев`яною ручкою, на якій наявні сліди речовини бурого кольору, металеву лопату.
У клопотанні вказано, що проведеним досудовим розслідуванням було встановлено, що 30.07.2021 року, близько 16-50 год., ОСОБА_5 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , вчинив хуліганські дії стосовно ОСОБА_6 , а саме наносив удари металевою каструлею по голові, погрожував підірвати будинок, шляхом пошкодження газової труби, за вищевказаною адресою та намагався нанести удари лопатою громадянці ОСОБА_6
30.07.2021 року під час проведення огляду за адресою: АДРЕСА_1 , було вилучено металеву каструлю сірого кольору, з дерев`яною ручкою, на якій наявні сліди речовини бурого кольору, яку вилучено та упаковано у спец пакет №KIV 6122676 та металеву лопату, яку упаковано згідно правил пакування речових доказів.
В обгрунтування клопотання вказано, що вилучені предмети є речовим доказом, з метою їх збереження необхідно накласти арешт на майно. Дізнавач вказує, що не накладення арешту призведе до знищення та втрати слідів, його пошкодженні, псуванні та знищенні або передачі, відчуженні третім особам, що не дасть можливість провести під час досудового розслідування відповідні судові експертизи.
Дізнавачем ОСОБА_3 заявлено клопотання про проведення розгляду справи без її участі.
В судове засідання володілець майна не з`явився.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою

Згідно п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Встановлено, що в провадженні підрозділу дізнання Відділу поліції №1 Житомирського районного управління поліції перебуває кримінальне провадження №0000196 від 30.07.2021 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України.

Згідно протоколу огляду місця події від 30.07.2021 року та постанови дізнавача ОСОБА_3 від 02.08.2021 року, вилучені металеву каструлю сірого кольору, з дерев`яною ручкою, на якій наявні сліди речовини бурого кольору, металеву лопату визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.
Врахувавши обставини кримінального провадження, доводи дізнавача про те, що вилучені речі мають значення для повного та належного розслідування та встановлення усіх обставин вчинення кримінального правопорушення, підпадають під ознаки знаряддя вчинення кримінального правопорушення, взявши до уваги мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання та накласти арешт на вказане майно.
Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на предмет схожий на металеву каструлю сірого кольору, з дерев`яною ручкою, на якій наявні сліди речовини бурого кольору, металеву лопату, які було вилучено під час огляду місця події 30.07.2021 року.

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1