Єдиний унікальний номер 389/2184/21
провадження №1-кс/389/463/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 серпня 2021 року місто Знам`янка
Слідчий суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, погоджене з прокурором, клопотання дізнавача відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

Дізнавач відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , у провадженні якої перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000512 від 31.07.2021, за ч.1 ст.249 КК України, звернулась до суду з клопотанням у кому просить: поновити пропущений строк звернення з клопотанням про арешт майна; накласти арешт на вилучену рибу загальною кількістю 410 шт. з можливістю подальшої реалізації або знищення, рибальський човен з пошкодженим дном, рибальські заброди ОЗК, сітки рибальські у кількості 7 одиниць.

Клопотання аргументовано наступним.
До чергової частини відділу поліції №J (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області 25.07.2021 надійшло повідомлення від головного державного інспектора відділу охорони «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_4 про те, що 25.07.2021 о 06.56 годині у с.Дмитрівка Кропивницького району Кіровоградської області, на річці виявили чоловіка, який здійснював вилов риби за допомогою сіток рибальських, вказане повідомлення було зареєстровано у інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (журнал єдиного обліку) відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області за №6259 від 25.07.2021. Під час проведення огляду місця події 25.07.2021, було виявлено та вилучено рибу у загальній кількості 410 шт., а саме: щука 1 шт., плотва 66 шт., карась 194 шт., окунь 149 шт., надувний рибальський човен з пошкодженим дном, рибальські заброди ОЗК, сітки рибальські у кількості 7 шт.. Після проведення перевірки по матеріалам ЄО №6259 від 25.07.2021 та отримання 30.07.2021 розрахунку матеріальної шкоди, сектором дізнання відділу поліції №1 (м.Знам`янка) за вказаним фактом було розпочато кримінальне провадження №0000512 від 31.07.2021, за ч.1 ст.249 КК України.
Враховуючи, що розрахунок шкоди було надано лише 31.07.2021, старший дізнавач ОСОБА_3 , якій було доручено проведення досудового розслідування кримінального провадження №0000512 від 31.07.2021, за ч.1 ст.249 КК України, перебувала у наряді з 08.00 години 02.08.2021 до 08.00 години 03.08.2021, дане клопотання було подано до суду лише 04.08.2021, тож дізнавач просить визнати поважними причини пропустку строку і поновити його.
Враховуючи, що тимчасово вилучені 25.07.2021 риба та майно є безпосереднім предметом вчиненого кримінального правопорушення, визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, мають суттєве значення в подальшому для досудового розслідування, на них можуть зберігатися сліди вчинення кримінального правопорушення, необхідні для проведення експертиз та можуть бути використані як докази під час судового розгляду провадження, з метою попередження приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, відчуження тимчасово вилученого майна, дізнавач просить клопотання задовольнити.

Дізнавач відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилась, подала заяву про розгляд клопотання за її відсутності, просила подане клопотання задовольнити.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, встановлюю наступне.

Повідомлення головного державного інспектора відділу охорони «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_4 про те, що 25.07.2021 о 06.56 годині у с.Дмитрівка Кропивницького району Кіровоградської області, на річці виявили чоловіка, який здійснював вилов риби за допомогою сіток рибальських, було зареєстровано на Інформаційному порталі Національної поліції України» (журнал єдиного обліку) відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області за №6259 від 25.07.2021.

Під час проведення огляду місця події 25.07.2021 у період часу з 07.25 до 08.35 години, на відкритій ділянці місцевості на березі Диківського водосховища на р.Інгулець у с.Дмитрівка Кропивницького району Кіровоградської області, було виявлено ОСОБА_5 , у якого вилучено рибу у загальній кількості 410 шт., а саме: щука 1 шт., плотва 66 шт., карась 194 шт., окунь 149 шт., надувний рибальський човен з пошкодженим дном, рибальські заброди ОЗК, сітки рибальські у кількості 7 шт..

ОСОБА_5 надав показання, відповідно до яких 24.07.2021 приблизно о 22.00 годині, приїхав до Диківського водосховища на р.Інгулець у с.Дмитрівка Кропивницького району Кіровоградської області, з метою вилову риби рибальськими сітками для подальшого збуту риби. Ввечері 24.07.2021 він занурив сітки у водойму, після чого поїхав додому, а 25.07.2021 приблизно о 04.20 год. він приїхав до Диківського водосховища на р.Інгулець у с.Дмитрівка, для збирання рибальських сіток з уловом, в ході чого був затриманий співробітниками «Рибоохоронного патруля», до моменту затримання наловив десь 400 рибин.

Головний державний інспектор відділу охорони «Рибоохоронний патруль» розрахунок матеріальної шкоди за протоколом про адміністративне правопорушення №000970 від 25.07.2021 на суму 11781,00 грн. надав до відділу поліції 30.07.2021.
Кримінальне провадження, по факту незаконного вилову риби 25.07.2021 було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000512 від 31.07.2021, за ч.1 ст.249 КК України.
Постановою від 04.08.2021 риба у загальній кількості 410 шт., а саме: щука 1 шт., плотва 66 шт., карась 194 шт., окунь 149 шт., надувний рибальський човен з пошкодженим дном, рибальські заброди ОЗК, сітки рибальські у кількості 7 шт., вилучені у ході огляджу місця події 25.07.2021, долучені до матеріалів кримінального провадження №0000512 від 31.07.2021, за ч.1 ст.249 КК України у якості речових доказів та передані на зберігання до камери схову при ВП №1 (м.Знам`янка).
Частина перша ст.249 КК України передбачає відповідальність за незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду
Частиною 2 статті 131 КПК України передбачено такий вид заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Згідно з ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

При цьому з метою забезпечення збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст.173 КПК України , при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися у наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Окрім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати,що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду, що передбачено ч.2 ст.168 КПК України.
Згідно з ч.5 ст.171 КПК клопотання про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подане не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуте особі, у якої воно було вилучене.
Разом з цим слідчий суддя, враховуючи дату надання розрахунку заподіяної шкоди, що має суттєве значення для кваліфікації дій за ч.1 ст.249 КК України, добові чергування дізнавача, вважає причини пропущення строку звернення до суду з клопотанням про арешт майна поважними та, на підставі ст.117 КПК України, вважає за можливе поновити його.
Частиною 1 статті 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Матеріали клопотання свідчать про те, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою попередження настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

При цьому враховується наявність існування обставин можливості подальшого приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання або перетворення вилученого майна. Також при вирішенні питання про арешт майна слідчим суддею враховується правова підстава для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до п.6 ст.100 КПК України, речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню: 1) повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження; 2) передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження; 3) знищуються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду, якщо такі товари або продукція, що піддаються швидкому псуванню, мають непридатний стан; 4) передаються для їх технологічної переробки або знищуються за рішенням слідчого судді, суду, якщо вони відносяться до вилучених з обігу предметів чи товарів, а також якщо їх тривале зберігання небезпечне для життя чи здоров`я людей або довкілля.

За викладеного, враховуючи, що вилучене під час огляду, визнано речовими доказами, відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, може бути використане як докази, необхідне для проведення слідчих дій у вказаному кримінальному провадженні, у тому числі для проведення експертиз, слідчий суддя приходить до висновку, що, з метою забезпечення збереження речових доказів, клопотання слідчого необхідно у цій частині задовольнити.
Враховуючи, що вимоги реалізації та знищення риби є взаємовиключними, дані про неможливість реалізації відсутні, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, клопотання у частині дозволу знищення вилученої риби задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.98, 100, 117, 110, 167, 168, 170, 172, 173, 175, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити частково.
Поновити строк звернення до суду з клопотанням про арешт майна.
Накласти арешт, у межах кримінального правопорушення, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000512 від 31.07.2021, за ч.1 ст.249 КК України, з метою збереження речових доказів, на, вилучені, відповідно до протоколу огляду місця події від 25.07.2021:
рибальський човен надувний з пошкодженим дном; рибальські заброди ОЗК; дві сітки рибальські довжиною 70 метрів висотою 3 метри вічко 30х30 мм; дві сітки рибальські довжиною 50 метрів висотою 1 метр вічко 22х22 мм; три сітки рибальські довжиною 70 метрів висотою 3 метри вічко 45х45 мм, належні ОСОБА_5 ;
рибу у загальній кількості 410 штук, а саме: щука - 1 штука, плотва - 66 штук, карась - 194 штук, окунь - 149 штук.

Усе вищеперераховане залишити на зберіганні у камері схову при відділі поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області.

Дозволити реалізацію риби у загальній кількості 410 штук, а саме: щука - 1 штука, плотва - 66 штук, карась - 194 штук, окунь - 149 штук., яка відповідно до протоколу огляду місця події від 25.07.2021 та перебуває на зберіганні у камері схову при відділі поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області.

У задоволенні інших вимог - відмовити.

Копію ухвали негайно направити ОСОБА_5 , вручити дізнавачу.
Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
На ухвалу може бути подана апеляція до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її проголошення.

Слідчий суддя Знам`янського міськрайонного суду
Кіровоградської області ОСОБА_1