Справа № 362/517/21
Провадження № 1-кп/362/417/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 березня 2021 року

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

провів у місті Василькові відкрите підготовче судове засідання за обвинувальним актом у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 листопада 2020 року за № 400001799 щодо
ОСОБА_3 за обвинуваченням у вчиненні злочину, передбаченого частиною 2 статті 185 Кримінального кодексу України.
У судове засідання прибули:
прокурор ОСОБА_4 ;
обвинувачений ОСОБА_3 ;
захисник ОСОБА_5 .

Суд установив:
У провадженні Васильківського міськрайонного суду Київської області перебуває зазначений обвинувальний акт.

Прокурор Васильківського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_4 подала до суду клопотання про обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 у виді домашнього арешту у нічний час, строком на 60 діб.
Клопотання мотивоване тим, що останній обґрунтовано обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого частиною 2 статті 185 Кримінального кодексу України, за таких обставин.
01 листопада 2020 року близько 21 години 00 хвилин ОСОБА_3 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , і спостерігаючи за сваркою між ОСОБА_6 і ОСОБА_7 , побачив, як у ОСОБА_6 з кишені штанів на землю випав мобільний телефон марки Tecno mobile model: ВС2 колір: ice lake green 32+2 А IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 .
У цей час у ОСОБА_3 виник прямий умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, а саме мобільного телефону марки Tecno mobile model: ВС2 колір: ice lake green 32+2 А IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_6 .
У подальшому, реалізуючи свій прямий умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, переслідуючи корисливий мотив і мету незаконного збагачення, користуючись тим, що його дії залишаються не поміченими сторонніми особами, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, ОСОБА_3 поклав до кишені штанів мобільний телефон марки Tecno mobile model: ВС2 колір: ice lake green 32+2 А IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 та з місця вчинення кримінального правопорушення зник, викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим спричинив ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 матеріального збитку на суму 1 659 (одна тисяча шістсот п`ятдесят дев`ять ) грн. 67 коп.
Правова кваліфікація зазначеного діяння частина 2 статті 185 КК України таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно.
У наведеному вище клопотанні прокурора йдеться про наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 та 5 частини 1 статті 177 КПК України.
Зокрема, у клопотанні прокурор стверджує, що обвинувачений раніше судимий, на шлях виправлення не став, обґрунтовано обвинувачується у вчиненні умисного кримінального правопорушення та йому загрожує реальна міра покарання, у зв`язку з чим останній може переховуватись від суду.
Прокурор також стверджує, що обвинувачений матиме можливість впливати на свідків з метою зміни показів у суді, що перешкодить об`єктивному судовому розгляду.
На думку прокурора, застосування до обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів, ніж домашній арешт, не забезпечить запобігання зазначеним ризикам.
При цьому слідчий суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області ухвалою від 13.01.2021 обрав ОСОБА_3 запобіжний захід у виді домашнього арешт в нічний час строком на 60 днів.

У судовому засіданні обвинувачений, позицію якого підтримав захисник, не заперечували проти задоволення зазначеного клопотання.
Відповідно до статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з частиною 1 статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, наявність судимостей у обвинуваченого тощо.
Слід зауважити, що на даній стадії судового процесу суд, як суд, установлений законом для розгляду справи по суті, не має права вирішувати такі питання, як обґрунтованість підозри чи вагомість доказів. Дані категорії можуть були лише предметом оцінки слідчого судді на стадії досудового розслідування, яке закінчується спрямуванням обвинувального акту до суду. Ці висновки суду ґрунтуються на тому, що суддя не може приймати участь в подальшому розгляді справи як такий, що вже надасть відповідні висновки щодо доказів та обґрунтованості підозри, оскільки вони межують з доведенням винуватості, як і передчасно впливають на оцінку доказів та висновків щодо доведення винуватості поза розумним сумнівом, тобто на неупередженість до виходу до нарадчої кімнати для ухвалення рішення по суті. Адже оцінка обґрунтованості підзори полягає в оцінці матеріалів кримінального провадження, які відповідають вимогам статті 84 КПК України та дають підстави для ухвалення рішення в порядку статті 94 КПК України.
Більше того, за правилами частини 5 статті 291 КПК України, яка визначає вимоги до обвинувального акту та чіткий перелік документів, які до нього додаються, надання суду інших документів до початку судового розгляду забороняється.
Наразі суд лише на стадії підготовчого судового засідання, а отже надання та дослідження доказів на предмет обґрунтованості підозри є неможливим.
Ці висновки також ґрунтуються на загальних засадах кримінального провадження, визначених положеннями статей 7, 17, 22, 23, 26 КПК України, якими визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Отже, такий розсуд суду дає обґрунтовані підстави вважати, що положення глави 18 КПК України застосовуються судом під час судового розгляду лише у тій частині, що не суперечать загальним положенням судового провадження.
Тож суд, оцінуючи клопотання прокурора, бере до уваги лише той факт, що в передбаченому законом порядку, судом установленим законом, було надано відповідні висновки - наявність обґрунтованої підозри та вагомість доказів саме для обрання запобіжного заходу, оскільки такі категорії, на відміну від ризиків, є майже незмінними протягом всього строку розгляду кримінального провадження.
Надаючи оцінку доводам, які наведені прокурором у клопотанні, враховуючи пояснення захисника й обвинуваченого, оцінюючи відомості про особистість останнього, суд погоджується зі стороною обвинувачення щодо існування ризиків та їх незмінності, зокрема щодо можливості обвинуваченого переховуватися від суду, вчинити інший злочин, а також можливість впливу на свідків.
Суд при цьому враховує, що понять ризиків, як і видів доказів, якими вони можуть підтверджуватися, національне законодавство України не містить. Однак, беручи до уваги прецедентну практику Європейського суду з прав людини, ризики не повинні оцінюватись абстрактно (in abstracto), та мають підтверджуватися фактичними даними. При цьому такі данні, на думку суду, повинні свідчити про можливість існування певних підозр щодо таких ризиків, тобто вірогідності настання наслідків, запобіжниками яких вони є. А отже, розглядаючи клопотання, судом наведено ті фактичні дані, які, на його думку, є доказами в розумінні положень частини 1 статті 177 КПК України.
На думку суду, саме такий запобіжний захід, як домашній арешт, відповідає завданням кримінального провадження, визначеного статтею 2 КПК України, меті застосування запобіжного заходу й особистості обвинуваченого, встановленим обставинам - усунути ризики, які є запобіжником саме належної процесуальної поведінки та співіснування з суспільством.
Отже, суд вважає клопотання прокурора таким, що належить задовольнити.
Крім того, захисник ОСОБА_5 заявив клопотання про об`єднання даного кримінального провадження із кримінальним провадженням, яке перебуває у провадженні Васильківського міськрайонного суду Київської області, щодо ОСОБА_3 за обвинуваченням у вчиненні злочину, передбаченого частиною 2 статті 190 КК України.
Прокурор, обвинувачений і захисник не заперечували проти об`єднання цих кримінальних проваджень.
Відповідно до частин 1 і 2 статті 334 КПК України матеріали кримінального провадження, у тому числі матеріали щодо кримінального проступку та щодо злочину, можуть об`єднуватися в одне провадження або виділятися в окреме провадження ухвалою суду, на розгляді якого вони перебувають, згідно з правилами, передбаченими статтею 217 цього Кодексу.
У разі якщо на розгляд суду першої інстанції надійшли матеріали кримінального провадження щодо особи, стосовно якої цим судом вже здійснюється судове провадження, воно передається складу суду, що його здійснює, для вирішення питання про їх об`єднання.
За правилом частини 1 статті 217 цього ж Кодексу у разі необхідності в одному провадженні можуть бути об`єднані матеріали досудових розслідувань щодо декількох осіб, підозрюваних у вчиненні одного кримінального правопорушення, або щодо однієї особи, підозрюваної у вчиненні кількох кримінальних правопорушень, а також матеріали досудових розслідувань, по яких не встановлено підозрюваних, проте є достатні підстави вважати, що кримінальні правопорушення, щодо яких здійснюються ці розслідування, вчинені однією особою (особами).
Зважаючи на викладене, суд вважає за необхідне звернутись до складу суду, що розглядає кримінальне провадження щодо ОСОБА_3 , за обвинуваченням у вчиненні злочину, передбаченого частиною 2 статті 190 КК України (справа № 362/5154/20), з питанням щодо об`єднання цих кримінальних проваджень для спільного розгляду.
Керуючись статтями 7, 110, 176-178, 181, 193-194, 196, 217, 314-317, 334, 369, 371-372 КПК України, суд

ухвалив:

1. Задовольнити клопотання прокурора Васильківського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 листопада 2020 року за № 400001799 щодо ОСОБА_3 за обвинуваченням у вчиненні злочину, передбаченого частиною 2 статті 185 Кримінального кодексу України.

2. Обрати обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцю м. Василькова Київської області, громадянину України, що проживає за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час, а саме з 22:00 годин по 07:00 годину ранку на строк шістдесят днів, а саме до 10 травня 2021 року включно.

3. Покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 такі обов`язки:

3.1. не залишати житло за місцем фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у нічний період доби з 22:00 години по 07:00 годину кожного дня на період дії цієї ухвали;

3.2. з`являтися на виклики слідчого, прокурора, слідчого судді або суду у встановлений ними час;

3.3. не відлучатись із місця проживання в зазначений час, в якому він проживає без дозволу суду;

3.4. повідомляти прокурора, слідчого та суд про зміну місця проживання чи роботи.

4. Роз`яснити, що у разі невиконання вищевказаних зобов`язань може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

5. Роз`яснити, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися до жита цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

6. Направити копію цієї ухвали для виконання та контролю до Відділу Поліції № 1 Обухівського РУП у Київській області.

7. Звернутись до складу суду, що розглядає кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 9 липня 2020 року за № 0000033 щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за обвинуваченням у вчиненні злочину, передбаченого частиною 2 статті 190 КК України (справа № 362/5154/20), для вирішення питання щодо об`єднання кримінальних проваджень.

Ухвала в частині обрання запобіжного заходу набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 532 КПК України, та може бути оскаржена протягом семи днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду через Васильківський міськрайонний суд Київської області.
Резолютивну частину ухвали проголошено 12 березня 2021 року.
Повний текст ухвали виготовлено 15 березня 2021 року.

Суддя ОСОБА_1