КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 серпня 2021 року місто Київ

єдиний унікальний номер справи: 752/8878/21

номер провадження: 33/824/3543/2021

Суддя Київського апеляційного суду Верланов С.М., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та його захисника адвоката Конюшка Дениса Борисовича, розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді Голосіївського районного суду міста Києва від 27 травня 2021 року,
В С Т А Н О В И В:
Постановою судді Голосіївського районного суду міста Києва від 27 травня 2021 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП, із застосуванням до нього адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 10 200 грн 00 коп., з позбавленням права керування транспортними засобами на строк 1 рік.
Цією ж постановою стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 454 грн 00 коп.
Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, 06 липня 2021 року ОСОБА_1 направив засобами поштового зв`язку на адресу суду першої інстанції апеляційну скаргу разом із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження судді Голосіївського районного суду міста Києва від 27 травня 2021 року.
В обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження постанови судді першої інстанції Лубенський Р.О. зазначає, що суд належним чином не повідомляв його про розгляд справи, в судові засідання він не викликався, жодної повістки не отримував, про наявність постанови суду дізнався 30 травня 2021 року з Єдиного державного реєстру судових рішень (далі - ЄДРСР), коли постанова була оприлюднена. З посиланням на положення КУпАП, аналіз практики Вищої ради правосуддя, Верховного Суду України зазначає про те, що телефонограма не є доказом належного повідомлення його про дату і місце судового засідання.

Крім того, як на причину поважності пропуску строку на апеляційне оскарження постанови суду ОСОБА_1 посилається на те, що 11 березня 2020 року Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу СОVID-19», якою на території України введено карантин з 12 березня 2020 року по 03 квітня 2020 року, який у подальшому продовжено карантин до серпня місяця 2021 року.
Заслухавши доповідь судді в частині вирішення клопотання, пояснення ОСОБА_1 та його захисника - адвоката Конюшка Д.Б., які підтримали заявлене клопотання та просили апеляційний суд поновити строк на апеляційне оскарження, дослідивши матеріали справи в цих межах, апеляційний суд приходить до висновку про залишення клопотання без задоволення з таких підстав.
Відповідно до п.8 ч.2 ст.129 Конституції України основними засадами судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.
Процедура реалізації вказаної конституційної норми в даному випадку знаходить свій вираз у ч.2 ст. 294 КУпАП, відповідно до якої постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.
Тобто, дана норма чітко пов`язує вирахування строку на апеляційне оскарження саме з дня винесення постанови, а не з дня отримання її копії.
Чинні норми КУпАП стосовно права на оскарження постанови місцевого суду у справі про адміністративні правопорушення забезпечують за аналогією з правом на доступ до суду, закріпленим у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.
Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) вирішення питання про поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими.
В своїх рішеннях ЄСПЛ вказує, що національний суд має право поновити строк на оскарження рішення суду нижчої інстанції, якщо апелянт у відповідному клопотанні наведе причину пропуску цього строку, і суд визнає цю причину поважною. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (пункту 27 рішення ЄСПЛ від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України» та рішення ЄСПЛ «Трух проти України»). При визначеності наявності поважності причин пропуску, національний суд насамперед має виходити із наявності об`єктивних причин, які б унеможливлювали особу вчасно подати апеляційну скаргу, або вчасно вжити заходів до оскарження судового рішення.
Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ДПР18 №006249 від 01 березня 2021 року, ОСОБА_1 повідомлений про розгляд справи щодо нього Голосіївським районним судом міста Києва, а також вказані обставини зафіксовані відеозаписом події, на якому також зафіксовано роз`яснення ОСОБА_1 , що про день та час розгляду справи йому надійде смс - повідомлення (а.с. 1, 4).
Вказані матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 надійшли до Голосіївського районного суду міста Києва 07 квітня 2021 року (а.с.5).
Установлено, що судове засідання призначено на 14 квітня 2021 року у межах строку, установленого у ч.1 ст.277 КУпАП (а.с.5-6).
Відповідно до положень ст.268 КУпАП під час відсутності особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце й час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
З матеріалів справи вбачається, що 14 квітня 2021 року ОСОБА_1 до суду не прибув і в матеріалах справи не містилося підтвердження про вручення йому повістки у порядку, передбаченому ст.277-2 КУпАП (ні шляхом смс-інформування, ні шляхом вручення під розписку конверту з повісткою, надісланого на його адресу, вказану у протоколі про адміністративне правопорушення, яку він особисто назвав працівникам Національної поліції), у зв`язку з чим розгляд справи судом відкладений, як зазначено у постанові судді місцевого суду, у межах розумного строку, достатнього для належного вручення повістки з урахуванням строків поштового перебігу (наказ Міністерства інфраструктури України від 28 листопада 2015 року № 958) та строків, передбачених ст. 277-2 КУпАП (не менше, ніж за три дні до засідання), а також з урахуванням навантаження на суддю), на 29 квітня 2021 року о 10 год 20 хв.
Відповідно до матеріалів справи ОСОБА_1 особисто інформований про день та час розгляду справи телефонограмою на номер мобільного телефону, зазначений ним при складанні протоколу про адміністративне правопорушення відносно нього (що також підтверджується відеозаписом подій), а також sms-повідомленням, сформованим у системі документообігу суду (а.с.9-11).
Однак, 29 квітня 2021 року ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не сповістив.
Відповідно до змісту оскаржуваної постанови судді від 27 травня 2021 року, з метою недопущення порушення права ОСОБА_1 на захист і справедливий суд, з огляду на зазначені ним на відеозаписах обставини лікування від раку та проходження стаціонарного лікування у клініці імені Амосова, суддею місцевого суду розгляд справи відкладений на 19 травня 2021 року на 10 год 30 хв., про що ОСОБА_1 повідомлений повісткою, особисто телефонограмою, а також шляхом направлення sms-повідомлення (а.с.14-16).
Проте, 19 травня 2021 року ОСОБА_1 до суду не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. Водночас у зв`язку з перебуванням у цей день та час судді місцевого суду у нарадчій кімнаті за наслідками розгляду кримінального провадження, розгляд справи відносно ОСОБА_1 призначений на 20 травня 2021 року о 10 год 30 хв., що, як зазначено у оскаржуваній постанові, узгоджено з ОСОБА_1 у телефонному режимі під час передачі телефонограми (а.с.17-19).
20 травня 2021 року ОСОБА_1 також не з`явився для розгляду справи про адміністративне правопорушення, будь-яких клопотань або заяв про відкладення розгляду справи, як і документів на підтвердження поважності причин неявки, до суду не подав.
Тому того ж дня, тобто 20 травня 2021 року, розгляд справи судом відкладений на 27 травня 2021 року на 11 год 40 хв. у межах строку, встановленого ст.38 КУпАП (в редакції, чинній станом на 01 березня 2021 року) (а.с.20-22).
Однак, у судове засідання 27 травня 2021 року ОСОБА_1 , який належним чином був повідомлений про день та час розгляду справи, у черговий раз не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.
Таким чином суддею першої інстанції застосовано всіх можливих та передбачених законом заходів для належного повідомлення ОСОБА_1 про день та час розгляду справи щодо нього з метою дотримання його прав при розгляді протоколу про адміністративне правопорушення. Проте, будь-яких заяв або клопотань від ОСОБА_1 на адресу місцевого суду не надходило.
Наведеними обставинами спростовуються доводи клопотання ОСОБА_1 про те, що він не був належним чином повідомлений про день та час розгляду справи.
За таких обставин розгляд справи щодо ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП судом першої інстанції проведений з дотриманням положень ст.268 КУпАП.
До того ж суд апеляційної інстанції звертає увагу, що для отримання інформації щодо стану розгляду судової справи та прийнятих судових рішень функціонує офіційний веб-портал «Судова влада України» та «Єдиний державний реєстр судових рішень», за допомогою яких будь-яка особа може отримати актуальну інформацію щодо стану судової справи та стадії її розгляду.
Матеріалами справи встановлено, що 27 травня 2021 року суддею Голосіївського районного суду міста Києваприйнято постанову про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП, із застосуванням до нього адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 10 200 грн 00 коп., з позбавленням права керування транспортними засобами на строк 1 рік. Цією ж постановою стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 454 грн 00 коп.
Згідно з вимогами ч.2 ст.294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.
Відповідно до ст.129 Конституції України, ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» розгляд справ про адміністративні правопорушення відбувається в судах відкрито, що гарантує особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, своєчасно дізнатись про результати судового розгляду та оскаржити постанову суду у встановлений законом строк.
Таким чином, з урахуванням положень ст.294 КУпАП останній строк подачі ОСОБА_1 апеляційної скарги було 06 червня 2021 року (неділя - неробочий день), а тому останнім днем подачі апеляційної скарги був наступний робочий день - 07 червня 2021 року - понеділок.
Однак дану апеляційну скаргу разом з клопотанням про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження направлені ОСОБА_1 на адресу суду першої інстанції 06 липня 2021 року (а.с.35-53), тобто, з пропуском встановленого законом строку на апеляційне оскарження постанови судді першої інстанції.
Відповідно до висновку Верховного Суду України, викладеного у постанові від 20 квітня 2017 року № 5-440кс(15)16, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. При цьому такі обставини належить підтвердити доказами. Поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження постанови судді має довести апелянт, який заявив таке клопотання.
Однак ОСОБА_1 у клопотанні таких обставин не наведено.
Доводи ОСОБА_1 у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження про те, що він дізнався про наявність оскаржуваної постанови 30 травня 2021 року - з часу її оприлюднення в ЄДРСР, не свідчить про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження постанови судді, оскільки вказані обставини підтверджують той факт, що він мав можливість бути своєчасно обізнаним як про день та час розгляду справи щодо нього, так і результатами розгляду справи на офіційному сайті Голосіївського районного суду міста Києва. До того ж відповідно до вимог чинного законодавства в особи виникає право на апеляційне оскарження постанови місцевого суду з дня її винесення, а не з дня її оприлюднення.
Тому враховуючи, що ОСОБА_1 не вживав заходів для явки до суду та не вживав заходів щоб дізнатись про стан судового провадження та прийняте рішення, наведені доводи апелянта є безпідставними.
Посилання ОСОБА_1 у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження на те, що апеляційна подається протягом 10 днів з дня її оприлюднення, не відповідає дійсності, оскільки як зазначалося вище, апеляційну скаргу разом з клопотанням про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження ОСОБА_1 направив засобами поштового зв`язку на адресу суду першої інстанції 06 липня 2021 року, тобто більш як через місяць із дня оприлюднення оскаржуваної постанови судді.
При цьому, апеляційний суд звертає увагу на те, що дійсно 10 червня 2021 року, тобто протягом 10 днів з дня оприлюднення оскаржуваної постанови судді Голосіївського районного суду міста Києва від 27 травня 2021 року, ОСОБА_1 направив на адресу суду першої інстанції апеляційну скаргу разом з клопотанням про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження цієї постанови (а.с.28-32).

Однак постановою судді Київського апеляційного суду від 01 липня 2021 року відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді Голосіївського районного суду міста Києва від 27 травня 2021 року, а апеляційну скаргу з доданими до неї матеріалами повернуто особі, яка її подала (ас.35-38).
Не заслуговують на увагу і посилання ОСОБА_1 , як на підставу поновлення строку на апеляційне оскарження постанови місцевого суду, на встановлення на усій території України карантинних обмежень, а також на рекомендацію Ради суддів України щодо встановлення особливого режиму роботи судів України, оскільки наявність карантинних обмежень сама по собі не є поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження за відсутності належних доказів на підтвердження неможливості як явки ОСОБА_1 до суду, так і подачі апеляційної скарги у встановленому законом порядку та у передбачені законом строки.
Відповідно до практики ЄСПЛ вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення «Пономарьов проти України» та інші).
Таким чином, оскільки постанова Голосіївського районного суду міста Києва від 27 травня 2021 року, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП, із застосуванням до нього адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 10 200 грн 00 коп., з позбавленням права керування транспортними засобами на строк 1 рік, була винесена 27 травня 2021 року, а з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження ОСОБА_1 звернувся 06 липня 2021 року, суд апеляційної інстанції не знаходить законних підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді Голосіївського районного суду міста Києва від 27 травня 2021 року. Наведені ОСОБА_1 причини пропуску строку на апеляційне оскарження не можуть вважатися поважними, тобто такими, що об`єктивно перешкоджали йому вчасно звернутися з апеляційною скаргою. Тому, виходячи з того, що апеляційну скаргу ОСОБА_1 подав з пропуском строку на апеляційне оскарження і ним не підтверджено поважності причин пропуску такого строку, то така апеляційна скарга підлягає поверненню за правилами ч.2 ст.294 КУпАП.
На підставі викладеного, керуючись ст.294 КУпАП,
П О С Т А Н О В И В :
В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді Голосіївського районного суду міста Києва від 27 травня 2021 рокущодо ОСОБА_1 за ч.1 ст.130 КУпАП - відмовити, повернувши апеляційну скаргу особі, яка її подала.
Постанова апеляційного суду є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Київського
апеляційного суду С.М.Верланов