Справа № 761/6090/21
Провадження № 1-кс/761/4344/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_7 , відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ромни Сумської обл., громадянина України, не одруженого,

офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою:

АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою:

АДРЕСА_2 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч. 1 ст. 115 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0007673 від 21.12.2020 року,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий Шевченківського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_7 , про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч. 1 ст. 115 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0007673 від 21.12.2020 року.

Слідчий обґрунтовує клопотання тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 20 грудня 2020 року приблизно о 21 год., ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, в приміщенні квартири АДРЕСА_3 , вступив в словесний конфлікт з наглядно знайомим йому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . В ході вказаного конфлікту у ОСОБА_5 , на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних стосунків, виник злочинний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_8 . Реалізуючи свій злочинний намір, ОСОБА_5 , діючи умисно, витягнув із особистих речей предмет, ззовні схожий на ніж, та тримаючи його в правій руці, наніс ним потерпілому не менше одного удару в область шиї, внаслідок чого потерпілим ОСОБА_8 отримано тілесні ушкодження у вигляді різаної рани шиї з артеріальною кровотечею.
ОСОБА_5 , виконавши усі дії які вважав необхідними, не довів свій злочинний умисел до кінця з причин, що не залежали від його волі, так як потерпілому вчасно надана кваліфікована медична допомога.
21.12.20 р. ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України.
21.12.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України.
22.12.2020 р. ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києві відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 19.02.2021 включно.

15.02.2021 р. постановою в.о.керівником Київської місцевої прокуратури №10 продовжено строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні до трьох місяців.

Необхідність продовження строків тримання підозрюваного під вартою слідчим обґрунтовується й тим, що у кримінальному провадженні потрібно провести ряд слідчих та процесуальних дій, без яких неможливо закінчити досудове розслідування, а саме: завершити ряд призначених судових-медичних експертиз, криміналістичну експертизу; провести слідчий експеримент; виконати інші слідчі (розшукові) та процесуальні дії, потреба у яких може виникнути під час досудового розслідування; прийняти рішення в порядку ст. 283, 290 КПК України.

Наявність ризиків, передбачених у ст.177 КПК України обґрунтовується характером вчиненого підозрюваним кримінального правопорушення, що підтверджується зібраними доказами в ході розслідування кримінального провадження.

У клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, які дають достатньо підстав вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого у даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне-протиправне діяння, та вчинити новий умисний тяжкий чи особливо тяжкий злочин із застосуванням насильства.
У зв`язку із чим застосування менш суворого запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання з підстав зазначених у ньому та просив продовжити строк тримання під вартою підозрюваного, оскільки застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Захисник ОСОБА_4 заперечував щодо задоволення клопотання слідчого, вказав на необґрунтованість підозри, недоведеність прокурором ризиків можливої неправомірної поведінки підозрюваного, також зазначив на неправильність кваліфікації інкримінованого злочину, просив змінити на більш м`який запобіжний захід не пов`язаний із ізоляцією підозрюваного від суспільства.
Підозрюваний підтримав позицію захисника.
Слідчий суддя, вислухавши думку сторін, дослідивши додані до клопотання матеріали, дійшов наступного висновку.
В судовому засіданні встановлено, що Шевченківським УП ГУНП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 21.12.2020р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0007673, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України.
Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 , та причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення свідчать долучені до клопотання матеріали кримінального провадження, а саме: протокол огляду місця події від 27.12.2020; довідка про тілесні ушкодження від 21.12.2020 № 314, видана Міською клінічною лікарнею швидкої медичної допомоги; протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 ; протокол проведення слідчого експерименту за участі потерпілого ОСОБА_8 ; протокол затримання підозрюваного ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України.
Виходячи з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, які долучені слідчим до матеріалів клопотання.

При цьому, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

Враховуючи наведене, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованого йому злочину, правильність кваліфікації його дій, допустимість доказів щодо встановлення винуватості підозрюваного, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього документів можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, отже про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до ст.199 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

При аналізі питання наявності зазначених слідчим та прокурором ризиків, слідчий суддя дійшов висновку про їх наявність з огляду на фактичні обставини кримінального провадження та особу ОСОБА_5 , який офіційно не працевлаштований, раніше судимий, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, покарання, яке може бути призначене у випадку визнання останнього винуватим, отже існують ризики, що останній зможе переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Наявність у підозрюваного ОСОБА_5 місця проживання, з урахуванням наведених вище факторів не зменшують існування зазначених ризиків.

При цьому, прокурором в судовому засіданні доведено продовження існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України такого ступеню, які виправдовують подальше тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 та які дають підстави слідчому судді продовжити застосування найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Даних щодо неможливості за станом здоров`я тримання під вартою ОСОБА_5 слідчому судді не надано.

За вказаних обставин слідчий суддя також вважає, що застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, окрім тримання під вартою не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Крім того, частина 4 ст.183 КПК України передбачає чіткий перелік випадків, коли слідчий суддя має право не визначати розмір застави.

Вказані вище обставини підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які пов`язані із застосуванням насильства, з урахуванням підстав та обставин, передбачених статтями 177 та 178 КПК України, щодо високого ступеню ризику ухилення підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, вагомості наявних доказів підозри, особи підозрюваного, також дають підстави слідчому судді не визначати розмір застави у кримінальному провадженні відповідно до ч.4 ст. 183 КПК України з огляду також на висновки Європейського суду з прав людини щодо обов`язку суду своїм рішенням забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали про продовження підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити до 21 березня 2021 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним та його захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя