Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/298/21 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.08.2021 року. Кропивницький апеляційний суд колегією суддів судової палати з розгляду кримінальних справ у складі:
головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
із секретарем ОСОБА_5 ,
за участю прокурора ОСОБА_6 ,
захисника адвоката ОСОБА_7 ,
підозрюваного ОСОБА_8 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому апеляційну скаргу захисника адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 22.07.2020, якою стосовно,
ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого, одруженого, такого, що має на утриманні малолітню дитину, інваліда третьої групи, раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, продовжено строк тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, а саме: до 15 години 15 хвилин 25.08.2021, а також визначено розмір застави у 30 (тридцять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 71370 (сімдесят одна тисяча триста сімдесят) грн.,
ВСТАНОВИВ:
Заступник начальника ВП №1 (м.Знам`янка) начальник СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 , 20.07.2021 звернувся до суду з клопотанням, в якому просив продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_8 , в межах строку досудового розслідування.
За наслідком розгляду даного клопотання, ухвалою слідчого судді Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 22.07.2020, продовжено дію запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_8 у вигляді тримання під вартою строком на 35 днів, та визначено розмір застави у 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Обґрунтовуючи своє рішення, слідчий суддя прийшла до висновку, що заявлені ризики, передбачені п.1,3 та 5 ч.1 ст.177 КПК України, які є достатньо суттєвими, не зменшились, а завершення досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою наразі неможливе у зв`язку з необхідністю проведення ряду слідчих (розшукових) дій, перелік яких наведений у даному клопотанні.
Разом з цим, стороною обвинувачення доведені обставини, які свідчать про потребу продовження застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи достатнім чином не забезпечать належного виконання останнім, покладених на нього процесуальних обов`язків.
Не погоджуючись з вказаним рішенням слідчого судді, захисник адвокат ОСОБА_7 , яка діє в інтересах підозрюваного, в апеляційній скарзі просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою обрати відносно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем його фактичного проживання, за адресою: АДРЕСА_1 .

Обґрунтовуючи свої вимоги захисник зазначає, що задовольняючи клопотання, суддя дійшов висновку, що воно підлягає задоволенню виходячи з наступного: ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від 6 до 10 років з конфіскацією майна, перебуваючи на волі може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків, у тому числі неповнолітніх, вчинити нові кримінальні правопорушення чи продовжити інкриміноване йому кримінальне правопорушення.

Проте, на думку захисника такі висновки є безпідставними, оскільки вони суперечать матеріалам кримінального провадження та прийнятті з грубим порушенням процесуального закону.

Так, клопотання не містить жодного доказу чи посилання на будь-які встановлені дані чи докази (які сторона обвинувачення з об`єктивних причин не мала змоги подати суду на час розгляду клопотання), які можуть підтвердити чи спростувати наявність реальних ризиків передбачених діючим кримінально-процесуальним законодавством України. В порушення вимог КПК України в клопотанні лише переписані з кодексу ризики, які можуть бути підставою для обрання найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, але цього явно не достатньо для задоволення клопотання.

Також, слідчий суддя під час розгляду клопотання, всупереч діючому законодавству, взяв на себе функцію обвинувачення і розписав в ухвалі, на підтвердження необхідності подовження строку тримання під вартою, ризики, які не були зазначені в клопотанні, так як, в клопотанні були тільки зазначені пункти статті 177 КПК України.

Крім того, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 184 та п. 3 ч. 1 ст. 196 КПК України клопотання про обрання запобіжного заходу та ухвала про застосування запобіжного заходу повинні містити обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Крім того відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 196 КПК України в ухвалі суду повинні бути зазначені ще й докази, які обґрунтовують такі обставини. А тому таке твердження слідчого судді є грубим порушенням прав та свобод підозрюваного ОСОБА_8 .

За наведених вище обставин захисник вважає, що оскаржувана ухвала є незаконною та необґрунтованою, постановленою з порушенням норм законодавства, а також зважаючи на відсутність обґрунтованої підозри ухвала підлягає скасуванню, з постановленням нової ухвали про відмову в задоволенні клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Заслухавши доповідь судді, доводи захисника та підозрюваного, які підтримали подану апеляційну скаргу і просили її задовольнити, доводи прокурора, яка заперечувала проти задоволення апеляційних вимог та просила ухвалу слідчого судді залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1, п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України; запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Як вбачається з матеріалів судового провадження СВ ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.03.2020 за №0000538 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

27.05.2021 о 18.40 год. ОСОБА_8 було затримано в порядку ст.208 КПК України за адресою АДРЕСА_2 , працівниками відділу поліції № 1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області.

28.05.2021 о 10.20 год. ОСОБА_8 по кримінальному правопорушенню №0000538 повідомлено про підозру у скоєнні злочинів, передбачених ч.2 ст.307 КК України.

Ухвалою слідчого судді Знам`янського міськрайонного суду від 29.05.2021 відносно ОСОБА_8 було застосовано запобіжний захід у вигляді гримання під вартою до 18.40 год. 25.07.2021.

Ухвалою колегії суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду від 08.06.2021 ухвалу слідчого судді Знам`янського міськрайониого суду від 29.05.2021 залишено без змін.

Постановою керівника Знам`янської окружної прокуратури від 20.07.2021 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000538 продовжено до трьох місяців, а саме до 27.08.2021.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст. 177, 178, 183, КПК України.

Під час апеляційного розгляду встановлено, що рішення слідчим суддею прийнято з дотриманням вищезазначених вимог національного та міжнародного законодавства.

Так, з ухвали суду та журналу судового засідання вбачається, що наведені в клопотанні слідчого підстави для продовження до ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою перевірялись при розгляді клопотання. При цьому був допитаний підозрюваний, вислухана думка прокурора та захисника, з`ясовані інші обставини, які мають значення при вирішенні питання застосування запобіжного заходу.

Під час судового розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд з`ясував питання про те, чи підтверджується наявність зазначених у клопотанні слідчого підстав для застосування запобіжного заходу, передбачених статтею 177 КПК України.

Відповідно до ст. 178 КПК України, судом також враховано вагомість наявних доказів про причетність підозрюваного до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, а також дані про особу ОСОБА_10 в їх сукупності.

Слідчий суддя в ухвалі зазначив, що підозра у вчиненні ОСОБА_8 інкримінованого кримінального правопорушення є обґрунтованою та підтверджується вагомими доказами, які містяться в матеріалах кримінального провадження.

Зокрема, обґрунтованість підозри підтверджена долученими до матеріалів клопотання доказами, а саме: показаннями свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , проведеним обшуком домоволодіння за місцем мешкання ОСОБА_8 , висновками експерта за проведеними судовими експертизами матеріалів, речовин і виробів, матеріалами негласних слідчих (розшукових) дій, які містять достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри стосовно ОСОБА_8 за ч. 2 ст. 307 КК України.

На переконання і колегії суддів апеляційного суду, сукупність всіх фактичних обставин та даних, зазначених в ухвалі слідчого судді, дає достатні підстави вважати обґрунтованою підозру ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, що є підставою для застосування до підозрюваного відповідних заходів забезпечення кримінального провадження, а саме запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з метою здійснення подальшого розслідування кримінального правопорушення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

За таких умов, слідчий суддя, як вважає колегія суддів, дослідивши, матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів лише щодо пред`явленої підозри - з точки зору достатності та взаємозв`язку, прийшов до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України, які свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, оскільки об`єктивно зв`язують його з ним, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане правопорушення.

Колегією суддів встановлено, що як у клопотанні, так і в судовому засіданні прокурором доведено наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, які не зменшилися з моменту застосування до нього найсуворішого запобіжного заходу, а отже дають підстави для продовження застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та підтверджують недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним ризикам.

Як правильно вказав в ухвалі слідчий суддя, з чим погоджується і колегія суддів, що по даному кримінальному провадженню існують ризики не процесуальної поведінки підозрюваного, передбачені п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, які є достатньо суттєвими, не зменшились, водночас завершення досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою неможливе у зв`язку з необхідністю проведення ряду слідчих (розшукових) дій, які наведені у клопотанні слідчого.

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

На підставі вище викладеного, а також враховуючи дані про особу підозрюваного, в їх сукупності, зокрема вік, стан здоров`я підозрюваного, його соціальні зв`язки, сімейний стан, колегія суддів приходить до висновку про доведеність слідчим та прокурором у клопотанні ризику можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду; здійснити незаконний вплив на свідків з метою зміни наданих ними показань для уникнення від кримінальної відповідальності за скоєний злочин; вчинити новий злочин чи продовжити злочинну діяльність.

Враховуючи характер злочину, у вчиненні якого повідомлено про підозру ОСОБА_8 , кількість епізодів злочинної діяльності, застосування іншого, більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить належної поведінки підозрюваного та може потягнути за собою настання негативних наслідків.

Отже, вимоги апеляційної скарги захисника, щодо можливості застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не заслуговують на увагу, оскільки виходячи з вищенаведеного посилання захисника на відсутність заявлених стороною обвинувачення ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України є необґрунтованими та безпідставними.

Доводи захисника, за змістом апеляційної скарги, про можливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не спростовують висновків слідчого судді та не є безумовними підставами для скасування ухвали, як про це просить сторона захисту.

Апеляційні доводи захисника про те, що слідчий суддя вийшов за межі клопотання, вказавши на ризики, які не були зазначені слідчим слід також визнати необґрунтованими, оскільки заявлені у клопотанні ризики цілком відповідають встановленим слідчим суддею під час судового розгляду.

З огляду на викладені обставини, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для продовження щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки специфіка вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення та суворість можливого покарання за вчинений злочин не дає підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Також, колегія суддів зауважує, що слідчим суддею визначено ОСОБА_8 заставу у розмірі тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Вказаний розмір застави відповідає вимогам кримінального процесуального закону, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, даних про особу підозрюваного та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, та не є надмірним або непомірним для підозрюваного. При цьому, виходячи з практики ЄСПЛ, такий розмір застави визначений таким ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що слідчий суддя прийняв рішення на основі всебічно з`ясованих обставин, з якими закон пов`язує можливість застосування виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при цьому дослідив належним чином всі матеріали провадження та навів в ухвалі мотиви, з яких прийняв відповідне рішення.

За таких обставин, ухвала слідчого судді суду першої інстанції відповідно до вимог статті 370 КПК України є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому підстав для її скасування та застосування підозрюваному іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, колегія суддів не знаходить.

Істотних порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді постановити законне та обґрунтоване рішення, колегією суддів не виявлено.

Зважаючи на викладене, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що апеляційну скаргу захисника слід залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді без змін.

Керуючись ст. 376 ч.2, 177, 183, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 22.07.2020, якою ОСОБА_8 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 15 години 15 хвилин 25.08.2021, а також визначено розмір застави - залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
Судді:
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4