Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 грудня 2020 року місто Київ

Слідчий суддя суддя Подільського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_4 на повідомлення про підозру у кримінальному провадженні № 0000945 від 16.03.2020 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.ст.190 ч.4, 15 ч.3, 190 ч.4, 358 ч.4, 365-2 ч.3 КК України, -
В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_4 , як захисник в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , звернувся до суду зі скаргою, в якій просить скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 27.03.2020 р. у вищевказаному кримінальному провадженні.
На обґрунтування доводів захисник зазначає, що Подільським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000945 від 16.03.2020р. 27 березня 2020 року прокурор Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 склав повідомлення про підозру ОСОБА_5 за ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 190 та ч. З ст. 365-2 КК України. 27 березня 2020 року прокурор Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 виніс постанову про зупинення досудового розслідування. 27 березня 2020 року засобами поштового зв`язку Укрпошта повідомлення про підозру цінним листом з описом вкладення було надіслано ОСОБА_5 на адресу: АДРЕСА_1 . 25 вересня 2020 року прокурор Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 склав, а прокурор Київської місцевої прокуратури ОСОБА_6 вручив повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_5 за ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 190 та ч. З ст. 365-2 КК України (без зміни кваліфікації). Повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 27 березня 2020 року надіслане засобами поштового зв`язку - 27.03.2020 року, втім вручено не було. Сторона захисту вважає, що здійснення повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 25.09.2020 року не тягне за повідомлення за собою відмову від раніше повідомленої підозри та жодним чином не підміняє її, а тому, на думку захисника, є всі підстави вважати, шо першочергове повідомлення про підозру від 27.03.2020 року продовжує існувати та нести юридичні наслідки. Також зазначив, що повідомлення про підозру та повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_5 містять дві взаємовиключні кримінально-правові кваліфікації дій ОСОБА_5 та різні форми вчинення злочину; витяг з ЄРДР у кримінальному провадженні містить кримінально-правову кваліфікацію дій ОСОБА_5 , яка стосується вчинення закінченого злочину передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України та не узгоджується з кримінально-правовою кваліфікацією згідно повідомленням про підозру та повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри; з даних обставин не зрозуміло, ОСОБА_5 підозрюється у незакінченому замаху на вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, підбурюванні до вчиненні закінченого кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, чи вчинення закінченого злочину передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України; вказані розбіжності є грубим порушенням положень п. 5 ч. 1 ст. 277 КПК України, а тому повідомлення про підозру та повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри не відповідають вимогам кримінального процесуального закону; вказані розбіжності свідчать про порушення Розділу 2 п. 5 п.п. З Положення Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, що затверджений Наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298. У зв`язку з чим, просив повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 27.03.2020 року у кримінальному провадженні № 0000945 за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 190, ч. З ст. 365-2 КК України - скасувати; повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_5 від 25.09.2020 року у кримінальному провадженні № 0000945 за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 190, ч. З ст. 365-2 КК України скасувати.
В судовому засідання захисник підтримав заявлені вимоги, просив задовольнити скаргу з наведених у ній підстав, зазначивши, що підозрюваний був оголошений в розшук без попереднього вручення йому підозри, а відтак, не набув статусу підозрюваного для проведення оперативно-розшукових дій відносно нього. Також зазначив про те, що повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 25.09.2020 року є не що іншим як спробою узаконити чинність повідомлення про підозру від 27.03.2020 року та виправити допущені процесуальні порушення, тоді як такі дії, на його думку, створюють умови до визнання таких процесуальних документів юридично нікчемними.
Прокурор заперечував проти задоволення вимог скарги, просив відмовити у задоволенні скарги в повному обсязі, зазначивши, що підозра є обґрунтованою та підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами; форма, зміст повідомлення та його вручення відповідає встановленим законом вимогам. Крім того, зазначив, що 25.09.2020 р. прокурором складено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри.
Слідчий суддя, вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши надані матеріали, дійшов таких висновків.
Відповідно до ч.1 ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Ст. 24 КПК України гарантує кожному право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого, в порядку, передбаченого КПК України.
Рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, передбачені ч.1 ст. 303 КПК України .
Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно з положеннями п.18 ч.1 ст.3 КПК України, на слідчого суддю покладено обов`язок здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Згідно з положеннями п.10 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Відповідно до ч.1 ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу.
Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.
Відповідно до положень ч.1 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Згідно з ч. 1 ст. 111 КПК України повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію.
Відповідно до ч. 3 ст. 111 КПК України повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 КПК України, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.
Згідно із ст. 279 КПК України у випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор.
Відповідно положеннями ч.1 ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості:
1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення;
2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру;
3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення;
4) зміст підозри;
5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;
6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру;
7) права підозрюваного;
8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
Звертаючись зі скаргою, захисник вважає, зокрема, повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 25.09.2020 року нічим іншим як спробою узаконити чинність повідомлення про підозру від 27.03.2020 року та виправити допущені процесуальні порушення, що створюють умови до визнання таких процесуальних документів юридично нікчемними.
Проте, як в матеріалах скарги так і в судовому засіданні заявником не доведено, що повідомлення про зміну підозри є незаконним та необґрунтованим, так само не наведено даних, які б спростовували висновок сторони обвинувачення щодо причетності ОСОБА_5 , до вчинення кримінальних правопорушень, в межах яких здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000945.
Крім того, суд погоджується з доводами сторони обвинувачення щодо того, що обґрунтованість підозри, як і її зміни, а також ймовірність причетності ОСОБА_5 до кримінальних правопорушень, була раніше встановлена Ухвалами слідчих суддів Подільського районного суду м. Києва під час розглядів клопотання про надання дозволу на затримання ОСОБА_5 та застосування відносно останнього запобіжного заходу та його продовження.

Як вбачається із повідомлення ОСОБА_5 про підозру від 27.03.2020 р., та її зміни від 25.09.2020 р. складених прокурором, вони містить зміст підозри, правову кваліфікацію кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється особа, виклад обставин кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент такого повідомлення про підозру та її зміни, тобто повідомлення про підозру складено належним суб`єктом, відповідно до норм статей 277, 278 КПК України, а також повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 25.09.2020 р. містить обставини такої зміни.
Суд на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину.
Наведене в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» поняття «обґрунтована підозра», означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Посилання захисника у скарзі на те, що у повідомлення про підозру, як і її зміна, вчасно не вручені, суд вважає безпідставними, зважаючи на перебування підозрюваного у розшуку та наявності Ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва про надання дозволу на затримання ОСОБА_5 з метою його доставлення для застосування запобіжного заходу.
Водночас, судом також враховано висновки ЄСПЛ у справі «Фокс, Кампбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», де зазначено, що «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно повязують підозрюваного з певним злочином. І вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення» та така кількість доказів на даний час у вказаних матеріалах наведена.
Отже, оскільки заявником не наведено даних, які б викликали сумнів щодо законності повідомлення про зміну підозри та про підозру ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000945, а відтак, відсутні підстави для задоволення скарги.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 303, 304, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги захисника підозрюваного ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_4 на повідомлення про підозру у кримінальному провадженні № 0000945 від 16.03.2020 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.ст.190 ч.4, 15 ч.3, 190 ч.4, 358 ч.4, 365-2 ч.3 КК України, відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. КиєваОСОБА_1