ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3405/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"27" серпня 2021 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , вивчивши заяву адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 , подану у порядку статті 206 КПК України,

в с т а н о в и в:

17 серпня 2021 року адвокат ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва із даною заявою у порядку статті 206 КПК України щодо забезпечення дотримання прав особи, яка тримається під вартою, шляхом зобов`язання керівництва ІТТ ГУ НП в м. Києві, Спеціалізованої прокуратури у сфері нагляду за кримінальними провадженнями про військові злочини та у сфері оборонно-промислового комплексу Офісу Генерального прокурора, Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора, Національного антикорупційного бюро України забезпечити тримання під вартою ОСОБА_3 у Державній установі «Київський слідчий ізолятор». Вказана заява надійшла на адресу суду поштовим засобом зв`язку 20 серпня 2021 року.

Заява мотивована тим, що постановою про застосування заходів безпеки від 1 квітня 2019 року у кримінальному провадженні № 0005079 вирішено утримувати ОСОБА_3 протягом здійснення кримінального провадження в ІТТ ГУ НП в місті Києві до скасування постанови. Вказана постанова є незаконною та спрямована на здійснення катування ОСОБА_3 , перешкоджання в отриманні ним належної медичної допомоги, а також у здійсненні перешкод в отриманні ним правової допомоги.

У порушення ч. 3 ст. 22 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» ОСОБА_3 не повідомлено про заходи безпеки і умови їх здійснення.

При цьому ні ОСОБА_3 , ні його захисники не звертались до будь-якого правоохоронного органу із заявою про застосування заходів безпеки до нього.

У самих постановах не зазначено строку дії цих заходів безпеки.

На цей час обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0005079 перебуває в суді, який має право на прийняття відповідних рішень та у прокурорів відсутні будь-які повноваження на перевірку документів, які підтверджують повноваження захисників, у тому числі в інших кримінальних провадженнях, де вони не є процесуальними керівниками.

Отже вказана постанова порушує право ОСОБА_3 , яке передбачено ст. 20 КПК України, а також право його захисників, яке передбачено ч. 5 ст. 46 КПК України.

Тримання ОСОБА_3 під вартою в ІТТ ГУ НП в місті Києві порушує його права, які передбачені Конституцією України, КПК України та Законом України «Про попереднє ув`язнення». На цей час ОСОБА_3 , перебуваючи в ІТТ ГУ НП в місті Києві, не отримує належної медичної допомоги, в тому числі вторинної. Йому вже декілька місяців надається екстрена медична допомога, яка у відповідності до ст. 35 Основ законодавства України про охорону здоров`я полягає у здійсненні медичними працівниками відповідно до закону невідкладних організаційних, діагностичних та лікувальних заходів, спрямованих на врятування та збереження життя людини у невідкладному стані та мінімізацію наслідків впливу такого стану на її здоров`я.

Зазначене відбувається через те, що в ІТТ ГУ НП в місті Києві відсутня медична частина та будь - який медичний персонал.

Таким чином, на думку заявника, порушується право ОСОБА_3 , яке передбачено ст. 49 Конституції України.

Крім того, ОСОБА_3 перебуваючи в ІТТ ГУ НП в місті Києві, у порушення ст. 9 Закону України «Про попереднє ув`язнення» позбавлений права одержувати грошові перекази, купувати протягом місяця за безготівковим розрахунком продукти харчування і предмети першої необхідності на суму до одного мінімального розміру заробітної плати та без обмежень письмове приладдя, газети, книги через торговельну мережу на замовлення.

Слідчий суддя, надавши правову оцінку змісту поданої заяви, зважаючи на компетенцію (повноваження) слідчого судді, визначену КПК України, встановлено наступне.

Пункт 6 ч. 1 ст. 3 КПК України визначає, що досудове слідство - форма досудового розслідування, в якій здійснюється розслідування злочинів.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Статтею 283 КПК України визначено форми закінчення досудового розслідування, а саме: закриття кримінального провадження, звернення до суду із клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності, звернення до суду із обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.

Пункт 18 ч. 1 ст. 3 КПК України визначає, що слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду. Слідчий суддя (слідчі судді) у суді першої інстанції обирається зборами суддів зі складу суддів цього суду.

Згідно з ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Необхідність охорони прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження в Україні, а також забезпечення неупередженого та ефективного розслідування зумовлюють розробку та запровадження нових правових інститутів для вдосконалення системи кримінальних процесуальних гарантій.

Для сприяння реалізації зазначених завдань Кримінальний процесуальний кодекс України, прийнятий 13 квітня 2012 року, вводить у сферу вітчизняного кримінального процесу нового процесуального суб`єкта слідчого суддю, на якого покладає повноваження по здійсненню судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні (п. 18 ч. 1 ст. 3).

Перш за все слід звернутися до питання узгодженості з конституційними положеннями статусу слідчого судді, на якого згідно з КПК України покладено повноваження по здійсненню судового контролю під час досудового розслідування.

Таким чином КПК України визначає слідчого суддю як суб`єкта, який під час досудового розслідування вирішує питання, пов`язані з обмеженням конституційних прав і свобод осіб, та розглядає скарги на рішення, дії чи бездіяльність у кримінальному процесі.

Слідчий суддя організаційно і функціонально належить до судового органу і, здійснюючи повноваження з судового контролю, діє від імені суду, що узгоджується з наведеними положеннями Конституції України.

Тобто, з урахуванням зазначеного, повноваження слідчого судді визначено лише на етапі досудового розслідування кримінальних проваджень.

20 серпня 2021 року слідчим суддею направлено запит на адресу ІТТ ГУНП в м. Києві з метою перевірки інформації щодо підстав утримання ОСОБА_3 .. Вказаний запит направлявся на електронну адресу та поштовими засобами звязку на адресу ізолятора тимчасового тримання, однак станом на дату розгляду заяви відповіді не отримано.

Водночас, як вбачається з поданої заяви, ОСОБА_4 перебуває в статусі обвинуваченого, тобто зазначені ним кримінальні провадження передані з обвинувальними актами до суду.

В даному випадку, досудові розслідування були закінчені й до компетенції слідчого судді не входить до перевірка законності дій посадових осіб досудового розслідування на стадії розгляду кримінального провадженні в суді.

Відповідно, дана заява, подана ОСОБА_4 в особі його адвоката ОСОБА_2 , підвідомча суду (судді), який розглядає справу по вказаному кримінальному провадженні по суті.

Виходячи з положень Конституції України, зокрема ст. ст. 3, 8, 55 та ст. 9 КПК України, якими передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, тому слідчий суддя вважає можливим застосувати аналогію при застосуванні норм процесуального характеру (порядку розгляду справи) відповідно до Глави 26 КПК України "Оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування", а саме ст.304 КПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо не підлягає розгляду в цьому суді.

Керуючись ст. ст. 3, 131, 206, 304 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:
Заяву адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 , подану у порядку статті 206 КПК України, повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту одержання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1