Справа № 643/6399/21
Провадження № 1-кс/643/1748/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12.04.2021 м.Харків
Слідчий суддя Московського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 дослідивши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність службових осіб Харківського районного управління поліції №2 ГУ НП в Харківській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою про вчинення кримінального правопорушення та клопотання про накладення арешту на майно,-

в с т а н о в и в:

До Московського районного суду міста Харкова 09.04.2021 надійшла заява ОСОБА_2 , яка по своїй суті є скаргою, відповідно якої останній просить зобов`язати уповноважених службових осіб Харківського районного управління поліції №2 ГУНП в Харківській області внести до ЄРДР відомості за його заявою щодо шахрайських дій ОСОБА_3 за фактом примусового обмеження дієздатності матері заявника, примусу її до дій, підробки документів, крадіжки грошових коштів та цінностей. Окрім цього, заявник просить накласти судову заборону щодо зміни прав власності на квартиру за адресою АДРЕСА_1 .
В обґрунтування скарги заявник зазначає, що ним було подано заяву до прокуратури Московського району м. Харкова, яку було зареєстровано за №7708 від 24.02.2021 з проханням дати належну оцінку шахрайським діям ОСОБА_3 . Однак, вищезазначену заяву не було розглянуто по суті, та як йому повідомили по телефону, прокурор ОСОБА_4 передав заяву дільничному інспектору поліції Московського району м. Харкова ОСОБА_5 , який в свою чергу направив заявнику відповідь за фактом розгляду його заяви з порадою звернутись до суду. Проте, як зазначає ОСОБА_2 , жодної відповіді щодо розгляду його заяви він не отримував. Враховуючи, що відомості про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР не внесено, заявник просить скаргу задовольнити.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що скаргу необхідно повернути скаржнику, з огляду на наступне.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.
Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований КПК України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.
Так, положення п.1 ч.1 ст.303 КПК України передбачає можливість оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Частиною 1 статті 304 КПК України встановлено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.
Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Тобто, в даному випадку 10-денний строк для оскарження відповідної бездіяльності починається після спливу 24-годинного строку з моменту подання заяви про вчинення кримінального правопорушення.
З огляду на те, що 24-годинний строк для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_2 , поданою 24.02.2021, сплинув 25.02.2021, та з цієї дати (допущення бездіяльності) до подання даної скарги минуло більш ніж 10 днів, приходжу до висновку, що заявником пропущений строк на подання відповідної скарги.
Відповідно до п.3 ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
З заявою про поновлення строку на оскарження відповідної бездіяльності ОСОБА_2 , не звертався. Отже, в силу п.3 ч.2 ст.304 КПК України скаргу ОСОБА_2 , необхідно повернути заявнику. Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Що стосується, клопотання щодо накладення судової заборони щодо зміни прав власності на квартиру за адресою АДРЕСА_1 , слід зазначити, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Розділом другим главою сімнадцятою КПК України передбачений певний порядок та підстави для накладення арешту на майно.
Зокрема, згідно з вимогами ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання. У клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено: розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог; докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Тобто, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач, та лише в рамках зареєстрованого кримінального провадження.
Враховуючи, що відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_2 не внесені, досудове розслідування не розпочато, тому клопотання про арешт майна є передчасним, та таким, що не підлягає задоволенню. Окрім цього, клопотання про арешт майна має відповідати вимогам ст.ст. 170-171 КПК України, наведеним вище.
Керуючись ст.ст. 170, 171, 303, 304, 372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -
п о с т а н о в и в:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність службових осіб Харківського районного управління поліції №2 ГУ НП в Харківській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою про вчинення кримінального правопорушення та клопотання про накладення арешту на майно - повернути заявнику.
Роз`яснити особі, що подала скаргу, що вона не позбавлена можливості повторно звернутися до слідчого судді з відповідною скаргою, подавши при цьому заяву про поновлення пропущеного строку.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвалу слідчого судді, яка була постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, може бути оскаржено в п`ятиденний строк з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1