ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
Справа № 201/6409/21
Провадження №1-кс/201/2038/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2021 року місто Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Федоріщев С.С., за участю секретаря судового засідання Максимової О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого з особливо важливих справ першого відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Дніпропетровській області Кліпи Оксани Сергіївни про продовження строків досудового розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000008 від 09.07.2020 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.212-1 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

30.06.2021 року до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання старшого слідчого з особливо важливих справ першого відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Дніпропетровській області Кліпи Оксани Сергіївни про продовження строків досудового розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000008 від 09.07.2020 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.212-1 КК України.

У своєму клопотанні про продовження строку досудового розслідування, слідчий посилається на те, що під час проведення досудового розслідування попередньо встановлено, шо фізична особа-підприємець ОСОБА_1 упродовж 2019 року здійснив продаж об`єктів нерухомого майна, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , на загальну суму 7 712 484 грн.

При цьому, фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 , одержано від операцій з продажу нерухомого майна чистий оподаткований дохід у період із 01 01.2019 по 31.12.2019 в сумі 7 712 484 грн. занижено суму єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в розмірі 1 696 746, 72 грн.

Підставою для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактом умисного ухилення зід сплати податків фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за ознаками кримінального правопорушення. передбаченого ч.І ст.212-1 КК України, став висновок аналітичного дослідження № 19/04-36- 16-02-1 1/ НОМЕР_1 від 23.06.2020 про результати аналізу фінансово-господарської діяльності фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) з питань достовірності, повноти нарахування та своєчасності сплати до бюджету податків, зборів і платежів за період з 01.01.2016 року по 24.06.2020 року, складений фахівцями відділу перевірок сумнівних операцій управління боротьби з відмиванням доходів, одержаних злочинним шляхом ГУ ДПС у Дніпропетровській області.

Так, згідно висновку аналітичного дослідження встановлено, шо ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) протягом 2019 року було здійснено продаж фізичним особам 13 об`єктів нерухомості (квартир), розташованих за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно інформації, яка міститься в АІС «Податковий блок» ОСОБА_1 у період з 01.10.2012 по 23.12.2019 був фізичною особою-підприємцем та перебував платником єдиного податку 2 групи.

Діяльність гр. ОСОБА_1 з продажу вказаних об`єктів нерухомості (квартир) є підприємницькою та має безумовне свідчення, що збудований об`єкт нерухомості передбачає отримання прибутку від його подальшого продажу, а відтак, вказані операції підлягають оподаткуванню за нормами статті 177 Податкового кодексу України. За змістом пункту 177-1 статті 177 Податкового кодексу України, доходи фізичних осіб - підприємців, отримані протягом календарного року від впровадження господарської діяльності, оподатковуються за ставками, визначеними в пункті 167,1 статті 167 цього Кодексу,

Вказаними нормами встановлено, що будь-яка діяльність фізичної особи - підприємця, яка за своїм характером є підприємницькою, а отже не спрямована на задоволення особистих потреб фізичної особи, повинна оподатковуватись за ставкою 18 відсотків, незалежно від визначених видів господарської діяльності платника.

Виходячи з вищевикладеного ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) не задекларував та не сплатив до державного бюджет) України за 2019 рік податків на загальну суму 1 696 746. 72 грн.

Під час досудового розслідування кримінального провадження в якості свідка допитано головного державного ревізора - інспектора відділу перевірок сумнівних операцій управління боротьби з відмиванням доходів, одержаних злочинним шляхом ГУ ДПС у Дніпропетровській області - ОСОБА_2 , яка пояснила, що в ході проведення аналітичного дослідження були зроблені попередні висновки, які потребували подальшого підтвердження, щодо можливого припущення не внесення ОСОБА_1 до офіційних документів (податкової звітності) отримання доходу від продажу нерухомого майна протягом 2019 року, на загальну суму 6.2 млн. грн. Висновки аналітичного дослідження не остаточні та потребували підтвердження.

Так, у ході досудового розслідування по даному кримінальному проваджені в якості свідка допитано ОСОБА_1 , який пояснив, що у період 2019 року ним як фізичною особою на підставі укладених договорів купівлі-продажу було здійснено продаж 13 об`єктів нерухомості (квартир), розташованих за адресою: АДРЕСА_1 . За кожним укладеним договором купівлі-продажу ним відповідно до вимог чинного законодавства було сплачено податок на доходи у розмірі 5% від вартості та військовий збір у розмірі 1,5% від оціночної вартості об`єкта нерухомості (квартири). Щодо відображення у річній податковій декларації за 2019 рік доходу від продажу 13 об`єктів нерухомості (квартир), розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , то відповідно до п.179.2 ст. 179 Податкового кодексу України, обов`язок платника податку щодо подання податкової декларації вважається виконаним і податкова декларація не подається, якщо такий платник податку отримував доходи від операцій продажу (обміну) майна, дарування, дохід від яких не оподатковується, оподатковується за нульовою ставкою та з яких при нотаріальному посвідченні договорів був сплачений податок.

Так у ході досудового розслідування в якості свідка допитано громадянина ОСОБА_3 який надав свідчення, що придбав у ОСОБА_1 об`єкт нерухомого майна, а саме квартиру АДРЕСА_2 .

Допитано в якості свідка громадянина ОСОБА_4 який надав свідчення, що придбав у ОСОБА_1 об`єкт нерухомого майна, а саме квартир) - № НОМЕР_2 за адресою: АДРЕСА_1 .

Допитано в якості свідка громадяни ОСОБА_5 , який надав свідчення, що придбав у ОСОБА_1 об`єкт нерухомого майна, а саме квартиру АДРЕСА_3 . однак інших власників квартир за адресою АДРЕСА_1 станом на 30.06.2021 з об`єктивних причин допитати не надалося можливим.

На підставі викладеного, слідчий просить продовжити строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000008 від 09.07.2020 року до шести місяців.

В судове засідання слідча подала письмову заяву про розгляд клопотання у її відсутність, на його задоволенні наполягала.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя виходить з наступного.

В судовому засіданні встановлено, що 09.07.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000008 внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.212-1 КК України, що підтверджується витягом з ЄРДР, тобто з цього часу відповідно до ст. 219 ч.1 КПК України розпочався строк досудового розслідування.

На теперішній час жодній особі не повідомлено про підозру у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.

Згідно вимог частини 1, 4, 5 ст. 294 КПК України якщо досудове розслідування злочину або кримінального проступку до моменту повідомлення особі про підозру неможливо закінчити у строк, зазначений в абзаці другому частини першої статті 219 цього Кодексу, вказаний строк може бути неодноразово продовжений слідчим суддею за клопотанням прокурора або слідчого, погодженого з прокурором, на строк, встановлений пунктами 1-3 частини другої статті 219 цього Кодексу. Строк досудового розслідування злочину може бути продовжений до трьох місяців, якщо його неможливо закінчити внаслідок складності провадження, до шести місяців - внаслідок особливої складності провадження, до дванадцяти місяців - внаслідок виняткової складності провадження. Клопотання про продовження строку досудового розслідування подається не пізніше п`яти днів до спливу строку досудового розслідування, встановленого статтею 219 цього Кодексу. Строк досудового розслідування, що закінчився, поновленню не підлягає.

Згідно ч.2 ст. 219 КПК України строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня повідомлення особі про підозру становить: шість місяців - у кримінальному провадженні щодо кримінального проступку; дванадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо злочину невеликої або середньої тяжкості; вісімнадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжкого або особливо тяжкого злочину.

Складність кримінального провадження визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування (п.1 ч.3 ст.28 КПК України).

В даному випадку, до матеріалів не додано жодних процесуальних актів, які б мали відомості про складність кримінального провадження №0000008 від 09.07.2020 року, та в чому ця складність полягає.

Статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до статті 113 КПК України процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

У відповідності до стандарту доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення у справі «Коробов проти України»).

Конституційний Суд України в рішенні у справі про розгляд судом окремих постанов слідчого від 30 січня 2003 року вказав, що поняття «розумний строк досудового слідства» є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину (злочинів). Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідність проведення експертиз та отримання висновків тощо. Обов`язковість урахування цілого ряду конкретних обставин справи при визначенні розумності строку зумовила також необхідність вироблення Європейським судом переліку взаємопов`язаних критеріїв. Згідно з практикою Європейського суду розумність тривалості провадження повинна визначатись з урахуванням відповідних обставин справи та з огляду на такі критерії, як, зокрема, складність справи, поведінка заявника, а також органів влади, пов`язаних зі справою (рішення у справах «Пелісьє і Сассі проти Франції» та «Філіс проти Греції»).

Також, слід зазначити, що відповідно до ч. 2ст. 295-1 КПК України у клопотанні про продовження строку досудового розслідування до повідомлення особі про підозру зазначаються: 1) найменування (номер) кримінального провадження; 2) всі слідчі (розшукові) та інші процесуальні дії, проведені під час кримінального провадження; 3) обставини, що перешкоджали здійснити інші необхідні процесуальні дії раніше; 4) строк, необхідний для проведення або завершення процесуальних дій; 5) інші відомості, що обґрунтовують необхідність продовження строку досудового розслідування.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими прокурор, слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання. При цьому слідчий, прокурор зобов`язані зазначити у відповідному клопотанні найкоротший строк, достатній для потреб досудового розслідування.

В даному ж випадку, до клопотання додані лише витяг з ЄРДР про реєстрацію цього кримінального провадження, Висновок аналітичного дослідження від 23.06.2020 року про результати аналізу фінансово-господарської діяльності ФОП ОСОБА_1 у період 2016-2020 років, та витяг з Державного реєстру речових прав на майно стосовно переходу права власності на згадані квартири від ОСОБА_1 до інших фізичних осіб.

Проте зазначені документи не можна віднести до матеріалів, якими можна обґрунтувати доводи клопотання про продовження строку досудового розслідування, оскільки вони об`єктивно не містять в собі жодної інформації щодо причин, які завадили провести досудове розслідування у встановлений законом строк. Більш того, надані документи містять суттєві протиріччя: у згаданому Висновку аналітичного дослідження від 23.06.2020 року про результати аналізу фінансово-господарської діяльності ФОП ОСОБА_1 у період 2016-2020 років йдеться про те, що зазначені квартири були реалізовані суб`єктом господарювання - ФОП ОСОБА_1 , однак такий висновок ревізора-інспектора не співпадає із відомостями з Державного реєстру речових прав на майно, відповідно до якого перехід права власності на згадані квартири відбувся до інших фізичних осіб від фізичної особи ОСОБА_1 , а не від ФОП ОСОБА_1 .

У клопотанні не наведено обставин, що перешкодили слідчому здійснити зазначені ним процесуальні дії в межах досудового розслідування кримінального провадження. Продовження строку досудового розслідування у клопотанні зовсім не обґрунтоване.

Водночас, дотримання розумних строків є основоположним завданням оперативного розслідування будь-якого злочину, закріпленим у ст. 2 КПК України, що відображає вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

У рішенні ЄСПЛ «Фридлендер (Frydlender) проти Франції» зазначено, що «розумність» строку провадження по справі повинна оцінюватися в світлі обставин справи і з посиланням на наступні критерії: складність справи, дії заявника і відповідних державних органів, а також значущості спору для заявника.

Відповідно до позиції ЄСПЛ, у кримінальних справах «розумний строк», про який йдеться у ч. 1 ст. 6, може починати відлік не тільки з моменту висунення офіційного обвинувачення. Це може відбутися раніше, ніж справа потрапить до суду (справа «Девеєр проти Бельгії» від 27.02.1980); з дня, коли виписано ордер на арешт; з дати, коли зацікавлену особу було офіційно повідомлено, що проти неї порушено кримінальну справу; з дати, коли було почато досудове слідство (справи «Вемхов проти ФРН» від 25.06.1968, «Ноймастер проти Австрії» від 27.06.1968 р., «Рингейзен проти Австрії» від 16.07.1971).

Відповідно до практики ЄСПЛ обчислення строку провадження у кримінальній справі може розпочинається навіть з моменту допиту особи як свідка, якщо з протоколу допиту вбачається, що на момент допиту слідчий вже підозрював допитуваного у причетності до конкретного злочину, залежно від того, яка із зазначених подій сталася раніше, і закінчується винесенням остаточного рішення у кримінальній справі. У п. 253 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «момент, з якого ст. 6 Конвенції починає застосовуватись до «кримінальних» питань, залежить від обставин справи. Провідне місце, яке займає в демократичному суспільстві право на справедливий судовий розгляд, спонукає Суд віддавати перевагу «сутнісній», а не «формальній» концепції «обвинувачення», про яке йдеться у п. 1 ст. 6» (п. 62 рішення ЄСПЛ від 18.01.2007 у справі «Шубінський проти Словенії» Subinski v. Slovenia)).

У рішенні по справі ЄСПЛ «Меріт проти України» (Merit v. Ukraine) ЄСПЛ зазначив, що стаття 13 гарантує ефективний засіб правового захисту у відповідному національному органі в разі порушення положень статті 6 параграфа 1 щодо розгляду справи упродовж розумного строку (див. рішення у справі «Кудла проти Польщі» [ВП], № 30210/96, з 156, ECHR 2000-XI). Суд повторює, що засіб є «ефективним», якщо він може бути використаний або для прискорення винесення судом рішення у справі, або для забезпечення заявника відповідним відшкодуванням за затримку, яка вже допущена (див. вказане вище рішення у справі «Кудла проти Польщі», параграфи 157-159).

За викладених обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що у клопотанні не наведено переконливих причин для продовження строків досудового розслідування, жодних доказів, які б свідчили про необхідність такого продовження не надано, клопотання не обґрунтоване, у зв`язку з чим, підстави для задоволення клопотання відсутні.

Згідно ч.4 ст. 295-1 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про продовження строку досудового розслідування до повідомлення особі про підозру у разі його протиправності та необґрунтованості.

Частинами 6, 9 ст. 295-1 КПК України передбачено, що про відмову у задоволенні клопотання про продовження строку досудового розслідування слідчим суддею постановляється вмотивована ухвала. Ухвала слідчого судді, прийнята за результатами розгляду клопотання про продовження строку досудового розслідування, оскарженню не підлягає.

Згідно ч.7 ст. 295-1 КПК України у разі відмови слідчим суддею у продовженні строку досудового розслідування прокурор, який здійснює нагляд за додержанням законів під час проведення цього досудового розслідування, зобов`язаний протягом п`яти днів здійснити одну з дій, передбачених частиною другою статті 283 КПК України.

На підставі наведеного, керуючись .ст.219, 294, 295-1, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання старшого слідчого з особливо важливих справ першого відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Дніпропетровській області Кліпи Оксани Сергіївни про продовження строків досудового розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000008 від 09.07.2020 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.212-1 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.С. Федоріщев