Справа № 635/4237/21
Провадження по справі №1-кп/635/965/2021
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 червня 2021 року Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю прокурора ОСОБА_2 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,
секретар судового засідання ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в сел. Покотилівка Харківського району Харківської області кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 187 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
В провадженні Харківського районного суду Харківської області знаходиться зазначене кримінальне провадження.
В судовому засіданні прокурор заявила клопотання про застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб. В обґрунтування клопотання зазначила, що враховуючи те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 12 років із конфіскацією майна, без застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою існує ризик того, що ОСОБА_4 зможе переховуватися від суду, виїхавши за межі Харківської області чи України, тобто продовжує існувати ризик, передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме переховування від суду. Крім цього, не зменшився ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки потерпіла, свідки не допитані безпосередньо суддею. Крім того, продовжує існувати ризик того, що ОСОБА_4 вчинить інше кримінальне правопорушення та цей ризик не зменшився. Відтак, існує ризик, передбачений п.5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме вчинення іншого кримінального правопорушення. Прокурор зазначила, що оскільки строк дії ухвали слідчого судді Харківського районного суду Харківської області про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою закінчується, а подальше перебування ОСОБА_4 на свободі без обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою становить ризик того, що останній може переховатися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта у цьому ж кримінальному провадженні, та вчинити інше кримінальне правопорушення, існує необхідність у застосуванні до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти продовження строку тримання його під вартою, просив змінити запобіжний західу вигляді тримання під вартою на домашній арешт, посилаючись на те, що має на утриманні трьох малолітніх дітей, батьків похилого віку, які потребують його допомоги. Крім того, він не може перебувати в умовах слідчого ізолятора за станом здоров`я, оскільки потребує медичної допомоги.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечував проти клопотання, просив змінити його підзахисному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на домашній арешт за місцем реєстрації останнього, посилаючись на те, що ризики, на які посилається прокурор, не доведені. Зазначив, що обвинувачений ОСОБА_4 має на утриманні трьох малолітніх дітей,батьків похилого віку. Крім того, обвинувачений страждає на ряд захворювань, потребує медичної допомоги, у зв`язку з чим неодноразово звертався до адміністрації слідчого ізолятора з відповідними заявами, які залишились без належного реагування.
Суд, вислухавши думку сторін кримінального провадження, приходить до висновку про необхідність застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, виходячи з наступного.
Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 06 травня 2021 року відносно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 спливає 10 червня 2021 року.
Згідно вимог ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від слідства та суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілого, свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він обвинувачується.
При вирішенні питання про обрання, продовження запобіжного заходу суд повинен враховувати обставини, передбачені ст. 178 КПК України, зокрема, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого ця особа обвинувачується, та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від суду чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Вирішуючи питання щодо застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд бере до уваги, що останній обвинувачуються у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч.3 ст. 187 КК України, тобто нападі з метою заволодіння чужим майном, поєднаним з насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбої), із проникненням у житло, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі строком від 7 до 12 років з конфіскацією майна, який належить до найбільш небезпечних корисливо-насильницьких злочинів та, враховуючи фактичні обставини інкримінованого обвинуваченому кримінального правопорушення, вважає, що вказані обставини в сукупності вказують на підвищену суспільну небезпечність як самого діяння так і особи обвинуваченого.
При цьому, надаючи оцінку можливості обвинуваченого переховуватися від суду, суд враховує, що саме внаслідок суспільної небезпечності дій обвинуваченого, у сукупності із тяжкістю покарання та даними про його особу є об`єктивні підстави вважати, що він може переховуватися від суду, в тому числі з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.
Отже, суд погоджується з доводами прокурора, що ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КК України продовжує існувати.
Суд також погоджується із доводами прокурора щодо продовження існування у обвинуваченого ОСОБА_4 ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, оскільки на теперішній час свідки та потерпілі по даному кримінальному провадженню не допитані. У разі обрання більш м`якого запобіжного заходу щодо обвинуваченого, існує висока вірогідність незаконного впливу на них з боку обвинуваченого, що може негативно вплинути на встановлення істини у кримінальному провадженні.
Крім того, суд враховує особу обвинуваченого, який не працює, законних джерел заробітку не має, раніше судимий 10 серпня 2015 року Дзержинським районним судом м. Харкова за ч.2 ст. 186, ст.75 КК України до 4 років позбавлення волі з іспитовим строком 3 роки, 31 жовтня 2018 року Дзержинським районним судом м. Харкова за ч.2 ст. 186, ст. 71 КК України до 4 років 1 місяця позбавлення волі, та звільнений 29 грудня 2020 року від відбування покарання умовно-достроково на невідбутий строк 1 рік 2 місяці 26 днів. На даний час ОСОБА_4 обвинувачується у кримінальному правопорушенні, яке вчинено ним через 2 місяці після умовно-дострокового звільнення. Вказані обставини об`єктивно свідчать про схильність обвинуваченого до вчинення правопорушень та наявність ризику вчинення ним інших кримінальних правопорушень, тобто продовжує існувати ризик, передбачений п.5 ч.1 ст. 177 КПК України.

За таких обставин, суд не може погодитись з доводами сторони захисту щодо відсутності або втрати актуальності ризиків, які існували на час обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки ризик це подія, яка імовірно може настати за наявності певних підстав.
Об`єктивність існування зазначених підстав щодо ризиків вбачається з вищенаведених відомостей, а тому суд не може погодитись з доводами сторони захисту щодо дієвості інших запобіжних заходів ніж тримання під вартою.
В судовому засіданні не здобуто відомостей, які б безумовно свідчили про неможливість тримання обвинувачених під вартою, в тому числі за станом здоров`я, а також не отримано відомостей щодо інших обставин, які б переважали ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Наявність у обвинуваченого неповнолітніх дітей та батьків похилого віку не може бути запорукою належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_4 та не зменшують ризик можливості переховування останнього від суду, впливу на потерпілих та свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення.
Доводи захисника про те, що порушення прокурором процесуального строку звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу є підставою для відмови у задоволенні такого клопотання суд відхиляє з огляду на наступне.
За ч.3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.

Відповідно до ч.ч. 1,4,5 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Відтак, положеннями чинного КПК України не передбачено можливість постановлення судом ухвали про відмову в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у зв`язку із пропуском прокурором строку звернення до суду.
Враховуючи викладене, оцінивши в сукупності всі обставини, тяжкість покарання, суспільну небезпечність кримінального правопорушення, які інкримінуються обвинуваченому, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, його репутацію, ризик продовження або повторення протиправної поведінки, суд вважає, що ризики, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, які стали підставою для обрання запобіжного заходу, не зменшилися та виправдовують тримання обвинуваченого під вартою.
Вищевказані обставини свідчать про неможливість запобігання встановленим ризикам та забезпечення виконання обвинуваченим його процесуальних обов`язків шляхом застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 174, 177, 197, 199 КПК України, суд,-
У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.
Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 187 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на шістдесят днів - до 07 серпня 2021 року.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору.
Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а обвинуваченим - в той же строк, з моменту вручення йому копії ухвали суду.
Суддя ОСОБА_1