Справа № 953/9325/20
н/п 1-кп/953/295/21
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"17" серпня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова в складі колегії суддів:
головуючого - судді ОСОБА_1 ,
суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
при секретарі - ОСОБА_4 ,
за участю прокурора - ОСОБА_5 ,
захисника - адвоката ОСОБА_6 ,
ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Комінтернівське Комінтернівського району Одеської області, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, раніше не судимого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 15, ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України, -
В провадження Київського районного суду м. Харкова перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 15 ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України.
Обвинуваченому ОСОБА_7 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Прокурор ОСОБА_5 в судовому засіданні заявив клопотання про продовження обвинуваченому обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на існування обґрунтованих підстав вважати, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5, ч.1 ст.177 КПК України, а саме: можливість обвинуваченого переховування від суду, неправомірно впливати на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення.
Обвинувачений ОСОБА_7 та його захисник адвокат ОСОБА_6 вважали, що заявлене прокурором клопотання задоволенню не підлягає, так як прокурором не доведено наявність вказаних у клопотанні ризиків, просили змінити обвинуваченому запобіжний захід надомашній арешт.
Вислухавши учасників судового провадження, суд приходить до наступного.
Прокурор у клопотанні про продовження дії запобіжного заходу посилається існування підстав вважати, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливість запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду, впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Оцінюючи доводи прокурора щодо існування ризиків, суд враховує наступне.
Ризиком в контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або створять загрозу суспільству. Оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, суд має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. Таким чином, ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Вагомою підставою для вирішення питання про необхідність ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосудді може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи. Вказані ризики суд оцінює, враховуючи обставини кримінального провадження, та дані, що стосуються обвинуваченого, рахуючи суворість покарання, за вчинення кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_7 ..
При оцінці ризику незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні необхідно враховувати встановлений нормами КПК України порядок безпосереднього сприйняття судом показів від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, із забезпеченням права обвинуваченого на перехресний допит. Суд під час судового провадження може обґрунтовувати свої висновки лише на показах, які він безпосередньо сприймав, отримав усно від свідків (ст. 23 КПК України). Тобто, ризик незаконного впливу на свідків існує як на початковому етапі кримінального провадження, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показів від свідків та дослідження їх судом.
Отже, на даний час існує загроза того, що обвинувачений може здійснити дії, спрямовані на вплив у позапроцесуальний спосіб на свідків у цьому кримінальному провадженні з метою ненадання суду достовірних показань щодо його участі та ролі у вчиненні кримінального правопорушення для уникнення кримінальної відповідальності.
Щодо ризику вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення прокурор, у своєму клопотанні, не навів жодних обставин, обмежившись зазначенням того, що обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення, тому суд вважає недоведеною можливість існування такого ризику.
Щодо клопотання обвинуваченого про застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, суд зазначає, що наведені обвинуваченим доводи, не дозволяють зробити висновок про те, що можливість уникнення ризиків, передбачених ст.177 КПК України, може бути досягнута шляхом застосування до нього іншого, більш м'якого запобіжного заходу, зокрема домашнього арешту.
В свою чергу, ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умовами встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення обвинуваченим зазначених дій. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, а лише засвідчує необхідність встановлення того, що останній має реальну можливість їх здійснення у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Так, ризик переховування ОСОБА_7 від суду продовжує існувати, є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для нього наслідками (обмеженнями), і зокрема, суворістю передбаченого покарання. При встановлені наявності ризику впливу на свідків суд врахував встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а тому за таких обставин цей ризик існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Таким чином, існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, підтверджуються вищенаведеними обставинами. В той же час, розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведеного, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.
Згідно ст. 182 КПК України, суд з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового стану обвинуваченого, наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, визначає заставу, достатню для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, відповідно до п.2 ч.5 ст. 182 КПК України - в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 113 500 грн. (50 х 2270 = 113500).
Суд вбачає, що визначення розміру застави у даному випадку встановлює альтернативний запобіжний захід, який враховує встановлені ризики, характер протиправного діяння інкримінованого обвинуваченому.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 331 КПК України суд, -
Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою задовольнити.
Міру запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишити без змін у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», продовживши строк цього запобіжного заходу до 60 днів, тобто до 15 жовтня 2021 року включно.
Визначити суму застави у розмірі 113 500 грн., яку необхідно внести до сплину терміну тримання під вартою. При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатись із м. Харкова без дозволу суду; повідомляти суд про своє місце перебування та в разі його зміни про зміну свого місця проживання. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свого паспорту (паспортів) для виїзду за кордон, інших документів, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Відповідно до вимог ст. 182 КПК України роз`яснити обвинуваченому, що в разі не виконання покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
Попередити заставодавця, що в разі не виконання покладених на нього та самого обвинуваченого обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
Встановити строк дії даної ухвали до 15.10.2021 р. включно.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова протягом 5 днів з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення їй копії ухвали.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Головуючий: суддя ОСОБА_1
Судді: ОСОБА_2