Придніпровський районний суд м.Черкаси
Номер провадження 1-кс/711/474/21
Справа № 711/1429/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 березня 2021 року м. Черкаси
Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1
при секретарі судових засідань: ОСОБА_2
за участі:
прокурора:
слідчої: ОСОБА_3
прокурора ОСОБА_4
підозрюваної: ОСОБА_5
захисника: ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Черкаси клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 по матеріалам досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000827 від 11.09.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Дніпропетровськ, українки, громадянки України, проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,--
ВСТАНОВИВ:
Старша слідча відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням, яке погоджене прокурором відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В клопотанні зазначено, що 10.09.2020, близько 09 годин 00 хвилин ОСОБА_5 діючи за попередньою змовою, з невстановленою в ході досудового розслідування особою, знаходячись за місцем проживання ОСОБА_7 , за адресою: АДРЕСА_2 , керуючись корисливим мотивом та переслідуючи єдиний прямий умисел, направлений на незаконне заволодіння чужим майном, шляхом зловживання довірою, під виглядом працівника Державного фонду та під приводом обміну грошових купюр гривні, долари США та Євро старого зразка на грошові купюри нового зразка, обміняла на сувенірні грошові купюри зразка Євро та долари США в сумі 73 000,00 гривень, 2 000,00 доларів США, що еквівалентно сумі 55 659,20 грн за курсом Національного банку України станом на 10.09.2020, та 1 300,00 Євро, що еквівалентно сумі 42 598,40 грн за курсом Національного банку України станом на 10.09.2020, які належать потерпілій ОСОБА_7 , чим завдала останній матеріальної шкоди на загальну суму 171 257,60 гривень.

Окрім того, вона же, 24.11.2020 близько 14 годин 00 хвилин, повторно, діючи за попередньою змовою, з невстановленою в ході досудового розслідування особою, знаходячись за місцем проживання ОСОБА_8 , за адресою: АДРЕСА_3 , керуючись корисливим мотивом та переслідуючи єдиний прямий умисел, направлений на незаконне заволодіння чужим майном, шляхом зловживання довірою, під виглядом працівника спілки ветеранів та під приводом обміну грошових купюр гривні та Євро старого зразка на грошові купюри нового зразка, обміняла на сувенірні грошові купюри зразка Євро в сумі 14 000,00 гривень, які належать потерпілій ОСОБА_8 , чим завдала останній матеріальної шкоди на вище вказану суму.

Отже, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, - заволодіння чужим майном шляхом зловживання довірою (шахрайство), вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб.

03.03.2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

У вчиненні кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Дніпропетровськ, українка, громадянка України, проживаюча за адресою: АДРЕСА_4 , раніше не судима.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення вказаних кримінальних правопорушень підтверджується: показами потерпілих ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , довідкою НДЕКЦ в Черкаській області № 19/124/8/4-13770 від 09.11.2020, протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками та іншими матеріалами кримінального провадження.

Просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 діб.

Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задоволити.

Слідча ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримала в повному обсязі та просила його задоволити.

Захисник підозрюваної адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні зазначив, що підозрювана ОСОБА_5 заміжня, має постійне місце проживання, має стійкі соціальні зв`язки, позитивно характеризується; в період часу з 04.03.2021 по 19.03.2021 перебувала на лікуванні в КНП «Міська клінічна лікарня №21 ім. проф. Є.Г.Попкової» Дніпропетровської міської ради з діагнозом 2019-nCoV-гостра респіраторна хвороба, середнього ступеню важкості важкий перебіг. Лікарем при виписці надані рекомендації щодо курсу реабілітації після перенесеного захворювання. Просив в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 відмовити та застосувати відносно неї запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрювана ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримала думку адвоката, просила застосувати відносно неї запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Заслухавши доводи прокурора ОСОБА_4 , слідчої ОСОБА_3 , пояснення підозрюваної ОСОБА_5 , її захисника ОСОБА_6 , дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Статтею 177 КПК України визначені мета та підстави застосування запобіжних заходів. Так, відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом. (ч. 2 ст. 177 КПК України).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та зважаючи на положення, закріплені у ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», слідчий суддя враховує позицію Європейського суду з прав людини, відображену зокрема у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до п.п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини-обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

В той же час суд враховує, що п. 1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до правової позиції Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеної в листі від 04.04.2013 року №511-550/0/4-13 слідчому судді, суду при розгляді відповідного клопотання слід ретельно перевіряти достовірність підстав для його задоволення, оскільки одним із найбільш частих порушень прав людини, визнаних ЄСПЛ у справах проти України, є необґрунтоване ухвалення судами рішень про продовження строку тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою, а також те, що можливість застосування запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою (зокрема, йдеться про застосування застави), у багатьох випадках навіть не розглядалася.

Відповідно до вимог ч.3 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п.60 рішення від 6 листопада 2008 року у справі "Єлоєв проти України") після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а тому слідчому судді, суду у разі задоволення клопотання про обрання або продовження терміну застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно чітко зазначити у судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Судове рішення стосовно обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або продовження його застосування має містити як чітке визначення законодавчих підстав для його обрання (продовження), так і дослідження та обґрунтування достовірності обраних підстав у контексті конкретних фактичних обставин вчинення злочину, врахування особи винного та інших обставин (ризиків, наведених у ч.1 ст.177 КПК).

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України - якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
При обранні міри запобіжного заходу, слідчий суддя, у відповідності до ст.178 КПК України враховує те, що підозрювана ОСОБА_5 раніше до кримінальної відповідальності не притягувалася, має сталі соціальні зв`язки.
А тому, слідчий суддя вважає, що до ОСОБА_5 для належного забезпечення покладених на неї процесуальних обов`язків, необхідно застосувати відносно неї міру - запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час з 21 год. 00 хв. до 06 год. 00хв. наступного дня.
Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Застосовуючи запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, враховуючи особу підозрюваної, що підозрювана ОСОБА_5 раніше до кримінальної відповідальності не притягувалася, має міцні соціальні зв`язки, дає визнавальні покази, співпрацює з органами досудового розслідування.
Згідно положень Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, відповідно до яких тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам належної процесуальної поведінки підозрюваного.

За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку, що до підозрюваної ОСОБА_5 може бути застосовано запобіжний захід, як домашній арешт в нічний час з 21 год. 00 хв. до 06 год. 00хв. наступного дня строком на 60 днів з застосуванням засобів електронного контролю.

Окрім того, відповідно до вимог ст. 194 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрювану ОСОБА_5 обов`язки: прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом; не відлучатись із населеного пункту, де вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи; утримуватися від спілкування із свідками, потерпілими; здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Слідчий суддя вважає, що застосування даного виду запобіжного заходу цілком достатнє для запобігання ризикам, зазначених у клопотанні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 181, 183, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишити без задоволення.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час із забороною покидати місце проживання за адресою: АДРЕСА_5 з 21 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин наступного дня строком на 60 діб.
Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:
- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;
- не відлучатись із населеного пункту, де вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;
- утримуватися від спілкування із свідками;потерпілими
- здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
Строк дії ухвали двамісяці з дня її постановлення, в межах строку досудового розслідування, тобто, до 03 травня 2021 року, включно.
Копію даної ухвали вручити підозрюваній, захиснику, слідчому, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, прокурору та начальнику ГУНП в Черкаській області - для відому та виконання.
Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення повного тексту ухвали.
Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 26.03.2021 р. о 14 год.00 хв.

Слідчий суддя: ОСОБА_1