Справа № 991/1632/21
Провадження1-кс/991/1664/21
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2021 року м.Київ

Вищий антикорупційний суд у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
з участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2
адвоката ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 , на рішення детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_5 від 09.02.2021 про відмову у задоволенні клопотання у кримінальному провадженні №0000455 від 20.07.2020,

В С Т А Н О В И В :
9 березня 2021 року захисник підозрюваного ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Вищого антикорупційного суду зі скаргою на рішення детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_5 від 09.02.2021 про відмову у задоволенні клопотання про призначення експертизи у кримінальному провадженні №0000455 від 20.07.2020.
Обставини, на які посилається особа, яка подала скаргу.
Національним антикорупційним бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000455 від 20.07.2020, у якому ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 366 КК України.
20.07.2020 у кримінальному провадженні проведена судово-економічна експертиза №02/07-20. Захисник вважає, що висновок експерта ТОВ «Міжнародна експертно-правова група» ОСОБА_6 , є упередженим та необ`єктивним, в зв`язку з чим існує необхідність у призначенні повторної експертизи.
06.01.2021 адвокатом ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_4 до детектива подано клопотання про призначення повторної судово-економічної експертизи. Постановою детектива ОСОБА_5 від 06.01.2021 відмовлено у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_7 .
03.02.2021 слідчим суддею Вищого антикорупційного суду, постанову детектива ОСОБА_5 від 06.01.2021 про відмову у задоволенні клопотання скасовано; зобов`язано уповноваженого детектива розглянути відповідно до вимог ст. 220 КПК України клопотання адвоката ОСОБА_7 від 06.01.2021.
09.02.2021 детективом ОСОБА_5 винесено постанову про відмову у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_7 від 06.01.2021. Захисник вважає, що вказане рішення детектива є незаконним та необґрунтованим, а тому підлягає скасуванню з тих підстав, що детективом в постанові не надано оцінки викладеним у клопотанні адвоката обставинам та не наведено спростувань тверджень слідчого судді Вищого антикорупційного суду в ухвалі від 03.02.2021, зокрема оцінки тому факту, що судовий експерт самостійно здійснювала збирання доказів, а саме отримала висновок оціночно-будівельної експертизи №13/07-20 від 13.07.2020, який їй не було надано органом досудового розслідування. Також захисник вказав про безпідставність посилань детектива, як на підставу для відмови у задоволенні клопотання, факт повідомлення стороні захисту про завершення досудового розслідування та відсутність у нормах КПК України поняття повторної експертизи.
На підставі наведеного захисник ОСОБА_3 просить скасувати рішення старшого детектива Національного бюро Третього відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів ОСОБА_5 від 09.02.2021 про відмову у задоволенні клопотання про призначення повторної судово-економічної експертизи у кримінальному провадженні №0000455 від 20.07.2020.
Позиція учасників провадження в судовому засіданні.
Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , підтримав скаргу з наведених у ній підстав, просив задовольнити.
Детектив ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, подав письмовий відзив на скаргу, в якому послався на те, що за результатами розгляду клопотання захисника від 06.01.2021, детективом прийнято постанову від 09.02.2021 про відмову у задоволенні клопотання. Вказана постанова є обґрунтованою, мотивованою та законною. Під час досудового розслідування, підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник не звертались до органу досудового розслідування з клопотаннями про ініціювання слідчих (розшукових) дій та клопотаннями про призначення експертиз, сторона захисту почала реалізувати свої права тільки після того, як підозрюваного та захисника було викликано до органу досудового розслідування для вручення повідомлення про завершення досудового слідства у провадженні. Детектив вважає, що звертаючись до слідчого судді з даною скаргою, сторона захисту зловживає своїми правами, оскільки сторона захисту не є обмеженою у можливості самостійного ініціювання та проведення судової експертизи. Просив провести розгляд скарги без його участі.
Встановлені обставини справи, оцінка і мотиви слідчого судді.
У пункті 18 ч. 1 ст. 3 КПК України визначено, що слідчий суддя це суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. За змістом ст. 26 КПК України, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України.
Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора визначений главою 26 Кримінального процесуального кодексу України параграф 1, статті 303-308.
Порядок розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора під час досудового розслідування визначений ст. 306 КПК України. Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, розглядаються слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 КПК України, з урахуванням відповідних положень глави 26 цього Кодексу. За результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора слідчий суддя постановляє ухвалу, передбачену ч. 2 ст. 307 КПК України.
Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржене рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.
З наданих слідчому судді окремих матеріалів кримінального провадження вбачається, що детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000455 від 20.07.2020 за підозрою, зокрема, ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 366 КК України.
20.07.2020 експертом ТОВ «Міжнародна експертно-правова група» ОСОБА_6 у кримінальному провадженні проведена судово-економічна експертиза №02/07-20. На вирішення експерта були поставлені питання: чи завдана державному бюджету України матеріальна шкода внаслідок придбання ГУ НГУ об`єктів нерухомого майна квартир, які знаходяться в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 ; яка сума матеріальної шкоди завдана державному бюджету України внаслідок придбання ГУ НГУ об`єктів нерухомого майна квартир, які знаходяться в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , у випадку можливості використання об`єктів нерухомості як житлових приміщень (квартир).
На думку сторони захисту, висновок судового експерта ОСОБА_6 за результатами проведення вказаної експертизи, є упередженим та необ`єктивним, оскільки поставлене на вирішення експерта питання «чи завдана державному бюджету України матеріальна шкода внаслідок придбання ГУ НГУ об`єктів нерухомого майна квартир, які знаходяться в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 », не відноситься до компетенції судового експерта, а належить до питання права, через те, що надані на дослідження матеріали кримінального провадження не містять фактичних доказів, які підтверджують юридичний зміст категорії «збитки»; експертом було використано для дослідження матеріали, які їй не були надані органом досудового розслідування, а саме самостійно отримано висновок оціночно-будівельної експертизи №13/07-20 від 13.07.2020.
Адвокатом ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_4 06.01.2021 до детектива подано клопотання про призначення повторної судово-економічної експертизи, з метою документального підтвердження завдання державному бюджету України збитків внаслідок придбання ГУ НГУ об`єктів нерухомого майна квартир, які знаходяться в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 . У клопотанні адвокат просив призначити до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз судову економічну експертизу, на вирішення експерта поставити наступні питання:
1.Чи підтверджуються документально завдання державному бюджету України збитків внаслідок придбання ГУ НГУ об`єктів нерухомого майна квартир АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_10 , АДРЕСА_11 , АДРЕСА_12 , АДРЕСА_13 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_15 , АДРЕСА_16 , АДРЕСА_17 в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , і якщо так, то в якому розмірі?
2. Чи підтверджуються документально завдання державному бюджету України збитків внаслідок придбання ГУ НГУ об`єктів нерухомого майна квартир АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_10 , АДРЕСА_11 , АДРЕСА_12 , АДРЕСА_13 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_15 , АДРЕСА_16 , АДРЕСА_17 в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , з урахуванням висновків судових будівельних експертиз, проведених Державним науково-дослідним експертно-криміналістичним центром Міністерства внутрішніх справ України (висновок № 19/24/1/73-СЕ/19 від 20.06.2019, висновок № 19/24/1/74- СЕ/19 від 21.06.2019, висновок №19/24/1/72-СЕ/19 від 19.06.2019, висновок №19/24/1/75-СЕ/19 від 24.06.2019), економічної експертизи (висновок №19/13/2-38/СЕ/19 від 11.06.2019), оціночно-будівельної експертизи, проведеної експертами ТОВ «Міжнародна експертно-правова група» №13/07-20 від 13.07.2020, і якщо так, то в якому розмірі.
Постановою детектива ОСОБА_5 від 06.01.2021 відмовлено у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_7 .
03.02.2021 слідчим суддею Вищого антикорупційного суду, постанову детектива ОСОБА_5 від 06.01.2021 про відмову у задоволенні клопотання скасовано; зобов`язано уповноваженого детектива розглянути відповідно до вимог ст. 220 КПК України клопотання адвоката ОСОБА_7 від 06.01.2021. В ухвалі слідчого судді підставою для задоволення скарги зазначено те, що детектив у постанові про відмову у задоволенні клопотання не належним чином мотивував підстави відмови у задоволенні клопотання сторони захисту та не надав оцінку аргументам захисника щодо обставин самостійного збирання експертом матеріалів для дослідження, а також змісту обставин, які виклав захисник як підставу для проведення повторної експертизи та норм КПК України, які регулюють дані правовідносини.
Частиною 2 статті 220 КПК України визначено, що про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання сторони захисту про виконання будь-яких процесуальних дій виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин надсилається їй.
09.02.2021 детективом ОСОБА_5 винесено постанову про відмову в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_7 від 06.01.2021. Своє рішення про відмову у задоволенні клопотання детектив аргументував наступним:
1.Підозрюваним у даному кримінальному провадженні повідомлено про завершення досудового слідства і проведення слідчих (розшукових) дій стороною обвинувачення завершено.
2.Норми КПК України не містять поняття повторної експертизи.
3.Адвокат посилається на статтю 244 КПК України, положення якої регламентують порядок звернення сторони захисту до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи. Детективи відносяться до сторони обвинувачення та не здійснюють повноваження слідчого судді.
4.Кожна сторона кримінального провадження має право надати суду висновок експерта і сторона захисту необмежена у можливості самостійного ініціювання проведення судової експертизи.
Норми п. 8, 12 ч. 1 ст. 42, ч. 4 ст. 46 КПК України передбачають, що захисник підозрюваного має право збирати і подавати слідчому, прокурору, слідчому судді докази, заявляти клопотання про проведення процесуальних дій.
Відповідно до правил частини 3 статті 93 КПК України, сторона захисту здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів. Ініціювання стороною захисту проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 КПК України. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді.
Вимоги до змісту постанови детектива як процесуального рішення визначені у ч. 5 ст. 110 КПК України. Постанова має складатися з: 1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову; 2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу; 3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.
Зміст постанови детектива від 09.02.2021 свідчить про те, що детективом не розглянуто детально аргументи захисника підозрюваного, у тому числі щодо самостійного збирання експертом матеріалів для дослідження, та не надано їм оцінку, в зв`язку з чим постанова детектива не відповідає вимогам вмотивованості відповідно до положень ч. 5 ст. 110 КПК України.
З матеріалів, доданих до скарги, вбачається, що слідчим суддею вже було скасовано рішення детектива від 06.01.2021 про відмову у задоволенні клопотання сторони захисту про призначення повторної економічної експертизи саме з підстав невмотивованості рішення детектива. Проте детективом повторно було прийнято аналогічне рішення про відмову у задоволенні клопотання, і знову воно є недостатньо мотивованим. За таких обставин, слідчий суддя не вважає ефективним у даному випадку такий спосіб захисту, обраний адвокатом, як повторне скасування постанови детектива за скаргою, поданою у порядку статті 303 КПК України.
Щодо незгоди захисника ОСОБА_3 із прийнятим детективом рішенням про відмову в задоволенні клопотання і призначенні додаткової експертизи, слідчий суддя зазначає наступне.
Засада законності (ч. 1 ст. 9 КПК України) передбачає, що під час кримінального провадження слідчий суддя, прокурор, слідчий зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. Також частиною другої статті визначено, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
Згідно з ч. 1 ст. 40 КПК України, слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій. Повноваження слідчого органу досудового розслідування, пов`язані зі здійсненням ним досудового розслідування, закріплені в частині другій цієї статті. При цьому частиною п`ятою статті встановлено, що слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.
Одним із видів слідчих дій є проведення експертизи, підстави проведення якої, порядок залучення експерта, отримання зразків для експертизи врегульовані положеннями статей 242-245 КПК України.
Експертиза, згідно з ч. 1 ст. 242 КПК України, проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.
Порядок залучення експерта передбачений у статті 243 КПК України. Так, експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження. Визначено, що сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової, або ж експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 КПК України.
У частині 1 ст. 244 визначено два випадки, коли сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи, а саме якщо:
1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок;
2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.
Також за правилами ч. 2 ст. 101 КПК України висновок експерта, який ґрунтується на його наукових, технічних або інших спеціальних знаннях, має право надати суду кожна сторона кримінального провадження.
Випадків, за яких сторона захисту може ініціювати перед стороною обвинувачення і вимагати від детектива призначення певного виду експертизи, діючі норми Кримінального процесуального кодексу України не містять.
Наведені норми КПК України закріпили процесуальну самостійність сторони захисту і сторони обвинувачення у питаннях залучення експертів і постановки перед ними тих питань, які кожна зі сторін вважає необхідним або зобов`язана поставити, а також надають стороні захисту додаткові можливості для призначення експертизи щодо вирішення питань, які мають істотне значення для кримінального провадження, шляхом звернення із клопотанням до слідчого судді.
Таким чином вимога скарги адвоката ОСОБА_3 про скасування постанови детектива від 09.02.2021 не підлягає задоволенню, оскільки прийняте детективом процесуальне рішення не вплинуло і не могло вплинути на права підозрюваного ОСОБА_4 на залучення експертів стороною захисту самостійно на договірних умовах або шляхом подання відповідного клопотання слідчому судді, в разі наявності випадку, передбаченого статтею 244 КПК України.
На підставі наведеного вище слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення скарги захисника підозрюваного.
Керуючись статтями 22, 26, 303, 307, 309, 392 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:
Скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 , залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1