ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД

УХВАЛА

м. Фастів Київська область 26 липня 2021 року

Слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 ,

розглянув письмові матеріали клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001275 від 22.07.2021 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді звернувся прокурор Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0001275 від 22.07.2021 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що в провадженні СВ Фастівського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0001275 від 22.07.2021 за ч.1 ст. 286 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 21.07.2021 близько 16 години 10 хвилин по вулиці Козацької Слави в місті Фастові Київської області, водій автомобіля Toyota camry р.н. НОМЕР_1 ОСОБА_3 під час здійснення обгону не впорався з керуванням та здійснив зіткнення з автомобілем Део сенс р.н. НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_4 , внаслідок чого останній отримав тілесні ушкодження у вигляді перелому ребер.

Під час огляду місця події з 17 години 20 хвилин 22.07.2021 року по 19 годин 10 хвилин на шляхопроводі по вул. Козацької Слави, навпроти будинку 29, було вилучено автомобіль марки «Део сенс» р.н. НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 , прож. АДРЕСА_1 .

Постановою слідчого СВ Фастівського РУП ГУНП в Київській області від 22.07.2021 року вказаний автомобіль визнано речовим доказом.

Згідно ст. 131 КПК України, арешт майна є одним з заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Частиною 2 ст. 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Положеннями п.1 ч. 2 ст. 171 КПК України передбачене обов`язкове зазначення у клопотанні слідчого, прокурора підстави та мети відповідно положень ст.170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування арешту майна.

Як зазначив прокурор, що вказаний автомобіль має значення речового доказу у вказаному кримінальному провадженні, однак аналіз клопотання, з яким звернувся прокурор до слідчого судді дає підстави вважати про недостатність доказів про те, що вказане майно відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Також, прокурором необгрунтовано, наявність ризиків, передбачених абзацом 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.

Однією із умов, які передбачені ч.2 ст. 171 КПК України, зазначено, що в клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено в тому числі документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Прокурором в клопотанні зазначено, що автомобіль марки «Део сенс» р.н. НОМЕР_2 , належить ОСОБА_4 .

Разом з тим, не зазначено на підставі яких документів даний автомобіль належить вказаній особі (право власності, користування, розпорядження).

Відповідно до ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене майно можливості володіти, користуватися та розпоряджатися даним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Клопотання про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено (ч.5 ст.171 КК України).
Як вбачається з наданих письмових матеріалів клопотання значиться, як тимчасовий доступ до речей і документів та надійшло до суду 23 липня 2021 року через доставку «Нова пошта» на ОСОБА_1 , як приватну особу, при цьому будь, яких обґрунтувань таких дій, прокурором в клопотанні не міститься.

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.170-172 КПК України, слідчий судя

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001275 від 22.07.2021 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, повернути прокурору для усунення недоліків та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1