Справа № 991/1951/19
Провадження 1-р/991/18/21
У Х В А Л А
Іменем України

18 лютого 2021 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , особи, яка подала заяву ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду у м. Києві заяву ОСОБА_3 про роз?яснення ухвали слідчого судді, -

ВСТАНОВИВ:

До Вищого антикорупційного суду надійшла заява ОСОБА_3 про роз?яснення ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 19 грудня 2019 року у справі № 991/1951/19 провадження 1-кс/991/2473/19.

ОСОБА_3 у заяві зазначає, що 19.12.2019 слідчим суддею Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 по справі № 991/1951/19 відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Директора НАБУ ОСОБА_4 , керівника Головного підрозділу детективів НАБУ ОСОБА_5 , яка полягала у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 18.11.2019.

У своїй заяві ОСОБА_3 посилається на те, що рішення є повністю не зрозумілим і в мотивувальній частині рішення і в його резолютивній частині. Зазначає, що роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним, незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалено. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння.

Крім того ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

Посилаючись на ст. 380 КПК України, заявниця просить роз`яснити, чому в мотивувальній частині рішення суду, суд повідомляє, що зазначені дії керівників НАБУ ОСОБА_4 , ОСОБА_5 «на думку заявниці», суперечать тільки положенням ч. 1 ст. 214 КПК України. Роз`яснити, на який нормативно-правовий акт посилається суд, стверджуючи в ухвалі, що положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України. Роз`яснити, чому в ухвалі суду надається пояснення, що кримінальні правопорушення викладені в заяві, повинні відповідати тільки вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України. Тобто мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. А не посилається на ч. 4 ст. 214 КПК, згідно з якою відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається. Надати роз`яснення резолютивної частини ухвали з наданням доказів. Надати роз`яснення про невстановлення слідчим суддею бездіяльності посадових осіб НАБУ, відповідно до Конституції України.

ОСОБА_3 у судовому засіданні пояснення надала аналогічні тим, які викладені у заяві, просила її задовольнити.

Уповноважена особа НАБУ у судове засідання не з`явилась.
Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення.

Слідчий суддя, дослідивши заяву, матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

ОСОБА_3 посилається на те, що ухвала суду є незрозумілою в частині мотивування судового рішення. Так, заявник посилається на вимогу роз`яснити: чому в мотивувальній частині рішення суду, суд повідомляє, що зазначені дії керівників НАБУ ОСОБА_4 , ОСОБА_5 «на думку заявниці», суперечать тільки положенням ч. 1 ст. 214 КПК України; на який нормативно-правовий акт посилається суд, стверджуючи в ухвалі, що положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України; чому в ухвалі суду надається пояснення, що кримінальні правопорушення викладені в заяві, повинні відповідати тільки вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України. Тобто мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. А не посилається на ч. 4 ст. 214 КПК, згідно з якою відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається. Надати роз`яснення резолютивної частини ухвали з наданням доказів. Надати роз`яснення про не встановлення слідчим суддею бездіяльності посадових осіб НАБУ, відповідно до Конституції України.

Із наведених вимог, вбачається, що заявниця просить, як додаткового мотивування ухвали від 19 грудня 2019 року у справі № 991/1951/19 і роз`яснення положень ст. 214 КПК України, так і додаткових обгрунтувань ухвали, шляхом посилання на відповідні докази.

Однак досліджуючи матеріали справи та заяву про роз`яснення судового рішення, слідчий суддя звертає увагу, що ОСОБА_3 не зазначає, що виникли будь-які ускладнення із виконанням ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 19 грудня 2019 року у справі № 991/1951/19.

Всі тези викладені в заяві пов`язані із додатковим мотивуванням та обгрунтуванням судового рішення, тлумаченням окремих положень норм кримінального кодексу України та кримінального процесуального кодексу України.

Досліджені матеріали свідчать, що ОСОБА_3 звернулася 18.11.2019 до Директора НАБУ ОСОБА_4 та керівника Головного підрозділу детективів НАБУ ОСОБА_5 із заявою про кримінальні правопорушення, вчинені посадовими особами Вищої ради правосуддя: Головою ОСОБА_6 , керівником служби інспекторів ОСОБА_7 , членами ВРП ОСОБА_8 , заступником керівника секретаріату ОСОБА_9 , завідувачем відділу ОСОБА_10 , головними спеціалістам ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , передбачені ч. 2 ст. 256, ч. 1 ст. 396, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 367, ч. 3 ст. 369, ч. 1 ст. 111 КК України. Заява ОСОБА_3 була зареєстрована в НАБУ 18.11.2019 за вх. Д-16858. Втім, станом на день звернення зі скаргою, за твердженням заявниці, відомості про вчинені кримінальні правопорушення до ЄРДР внесені не були. Після цього ОСОБА_3 звернулася із скаргою на бездіяльність Директора НАБУ ОСОБА_4 та керівника Головного підрозділу детективів НАБУ ОСОБА_5 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та просить зобов`язати Директора НАБУ ОСОБА_4 , керівника Головного підрозділу детективів НАБУ ОСОБА_5 внести до ЄРДР відомості за заявою від 18.11.2019 про вчинення кримінальних правопорушень та розпочати досудове розслідування, визнати її та членів її сім`ї потерпілими та надати пам`ятки про процесуальні права та обов`язки потерпілого.
За наслідками розгляду скарги, слідчий суддя ВАКС 19 грудня 2019 року постановив у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Директора НАБУ ОСОБА_4 , керівника Головного підрозділу детективів НАБУ ОСОБА_5 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 18.11.2019 відмовити.
Таким чином, резолютивна частина ухвали містить у собі чіткий наслідок розгляду скарги, що закріплено у п. 4 ч. 1 ст. 307 КПК України. Тому на думку слідчого судді , резолютивна частина ухвали від 19 грудня 2019 року у справі № 991/1951/19 відповідає вимогам чинного КПК України і не потребує додаткового роз`яснення.

Крім того слідчий суддя звертає увагу і на інші вимоги заявника щодо роз`яснення мотивувальної частини ухвали, а саме з приводу встановленої відсутності бездіяльності посадових осіб, посилання на певні частини правових норм та їх взаємозв`язок. З цього приводу слідчий суддя вже висловив свою позицію постановляючи ухвалу від 19 грудня 2019 року, а саме в ухвалі розкрито і обгрунтовано, чому слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні скарги із посиланням на відповідні правові норми. Фактично, ОСОБА_3 звертаючись із заявою, не погоджуючись із судовим рішенням, просить не роз`яснити його в частині незрозумілості, а обгрунтувати і мотивувати, чому слідчий суддя застосував ті або інші правові норми та дійшов відповідного висновку. Отже заявниця просить додаткової мотивації та обгрунтування судового рішення, що не відповідає вимогам ст. 380 КПК України.

Інші вимоги щодо надання доказів, взагалі не є предметом розгляду ст. 380 КПК України, а тому не приймаються слідчим суддею до уваги.

Також необхідно звернути увагу, що ОСОБА_3 просить роз`яснити окремі положення ст. 214 КПК України та їх зв`язок з нормами Кримінального кодексу України. З цього приводу необхідно зазначити, що наведена вимога очевидно виходить за межі повноваження слідчого судді, оскільки суд не наділений компетенцією роз`яснювати приписи нормативно-правових актів.

Відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Отже судове рішення може бути роз`яснено, якщо його складно виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної його частини. Здійснюючи роз?яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі. При цьому суд не вправі змінювати зміст відомостей викладених у судовому рішенні, і торкатись тих питань, які не були предметом судового розгляду.

Судове рішення слідчого судді потребує роз`яснення, у розумінні ст. 380 КПК України, виключно у тих випадках, коли воно є очевидно незрозумілим і така незрозумілість, зокрема, виключає виконання цього рішення будь-яким із способів, які допускаються КПК України та відповідними нормативно-правовими актами, тобто відсутня можливість навіть ідентифікувати правову процедуру його виконання.
За вказаних обставин, слідчий суддя вважає, що заява про роз`яснення судового рішення не підлягає задоволенню.

На підставі наведеного та керуючись ст. 380 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ :

У задоволенні заявиОСОБА_3 про роз?яснення ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 19 грудня 2019 року у справі № 991/1951/19 відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1