Справа № 626/1891/21
Провадження № 1-кс/626/578/2021
УХВАЛА

Іменем України

13 липня 2021 року м. Красноград

Слідчий суддя Красноградського районного суду Харківської області Гусар П.І., за участю: секретаря Івашкіної Т.В., прокурора Явдокименко Д.М., підозрюваного ОСОБА_1 , адвоката Атаманюка П.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у кримінальному провадженні № № 000286 від 12.07.2021 року відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Миколо-Комишувата Красноградського району Харківської області, громадянина України, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, якому повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

13.07.2021 року слідчий Красноградського ВП ГУНП в Харківській області Редько Ю.М.звернувся до суду із даним клопотанням, погодженим прокурором Явдокименко Д.М. із якого слідує таке.

В провадженні Красноградського РВП перебуває кримінальне провадження за № 000286 від 12.07.2021 року за підозрою ОСОБА_1 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений слідством час, у ОСОБА_1 на ґрунті особистих неприязних відносин, виник умисел на протиправне заподіяння смерті своїй колишній дружині ОСОБА_2 .

З метою вчинення вищевказаних протиправних дій, 12.07.2021 (більш точний час досудовим слідством не встановлено), ОСОБА_1 прибув за місцем мешкання ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_2 , де став очікувати останню на сходовій клітині біля вхідних дверей до її квартири.

12.07.2021 близько 07.10 години, ОСОБА_2 збираючись йти на роботу, відчинила двері своєї квартири. В цей час ОСОБА_1 побачивши перед собою останню, реалізуючи свій злочинний умисел направлений на протиправне заподіяння смерті своїй колишній дружині ОСОБА_2 , маючи при собі заздалегідь заготовлений ніж, наніс ОСОБА_2 один удар ножем в поперекову ділянку тіла справа. Після цього, продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_1 увірвавшись до квартири ОСОБА_2 наніс їй ще два удари ножем в поперекову ділянку справа, а також один удар в ділянку шиї справа, спричинивши останній колото різані рани шиї та поперекової ділянки тіла.

При цьому, ОСОБА_1 вчинив всі дії, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, але кримінальне правопорушення не було закінчено з причин, які не залежали від його волі, оскільки під час нанесення ножем ударів ОСОБА_2 клинок вказаного ножа зламався.

12.07.2021 о 18.30 ОСОБА_1 затримано на підставі п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України.

12.07.2021 о 19.20 на підставі достатніх даних, що свідчать про вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_1 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України., підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами: протоколом огляду місця події за місцем мешкання потерпілої ОСОБА_2 та її показаннями; медичною довідкою щодо наявності тілесних ушкоджень на тілі ОСОБА_2 ; показаннями підозрюваного ОСОБА_1 , який повністю зізнався у скоєному злочині та надав свідчення щодо обставин його вчинення.

Враховуючи вищевикладене, у сторони обвинувачення є також достатні підстави вважати, що існують ризики того, що підозрюваний ОСОБА_1 може:

1.переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України), з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років;

2. незаконно впливати на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України), а саме за умови застосування запобіжного заходу не пов`язаного з позбавленням волі, встановити контакт із потерпілою ОСОБА_2 та, зокрема, користуючись колишніми сімейними відносинами, плинути на останню шляхом погроз чи вмовлянь з метою надання нею неправдивих свідчень органу досудового розслідування та суду.

Окрім цього, згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Згідно п. 48 рішення "Чеботарь проти Молдови" № 3561/06 від 13.11.2007 р. Європейський Суд з прав людини зазначив "Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності ст. 5, 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення ні в момент арешту, ні під час перебування заявника від вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, в кінцевому рахунку, пред`явленні обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання". (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, № 182 та Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року, п.55, Series A, № 300-A).

Звертаючись із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_1 стороною обвинувачення на підставі зібраних матеріалів кримінального провадження враховано вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_1 інкримінованого йому злочину, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватості, можливість переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, в подальшому вчиняти інші кримінальні правопорушення, а також відсутність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків.

Слідчий вважає, що запобігти вищевказаним ризикам можливо лише шляхом застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть гарантувати його належну процесуальну поведінку та забезпечити виконання завдань кримінального провадження відповідно до ст. 2 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Підозрюваний в судовому засіданні підтвердив факт нанесення ножових поранень потерпілій. Однак зазначив, що вбивати її не хотів, від працівників поліції не переховувався, просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Також зазначив, що живе один, не працює.

Захисник підтримав свого підзахисного і також просив обрати йому більш м`який запобіжний захід.

Слідчий суддя, вислухавши прокурора, підозрюваного, захисника, дослідивши додані до клопотання докази, вважає за можливе його задовольнити з таких підстав.

В силу ст. ст. 131, 132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених КПК України.

Згідно положень статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу чи особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Відповідно до ст. 29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою може оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою суд враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченою кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність його соціальних зв`язків в місці її постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у нього постійного місця роботи; репутацію , майновий стан; наявність судимостей.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні встановлено про наявність обгрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_1 вищевказаного злочину.

Так, обгрунтованість підозри підтверджується доказами на які послався слідчий у своєму клопотанні та які досліджені під час судового засідання, а саме:

- протоколом огляду місця події за місцем мешкання потерпілої ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого на підлозі у коридорі квартири виявлено та вилучено знаряддя вчинення злочину руків`я ножа зі зламаним клинком та фрагмент вказаного клинка ножа зі слідами речовини бурого кольору, а також змиви зі слідами речовини бурого кольору на підлозі;

- показаннями потерпілої ОСОБА_2 щодо обставин вчиненого стосовно неї злочину;

- медичною довідкою щодо наявності тілесних ушкоджень на тілі ОСОБА_2 ;

- показаннями підозрюваного ОСОБА_1 як під час досудового розгляду та і в судовому засіданні.

Крім того, в судовому засіданні встановлено, що дійсно підозрюваний може незаконно впливати на потерпілу ОСОБА_2 , так як із її показів слідує, що останній неодноразово приїжджав до неї після розлучення та погрожував вбивством.

Також в суді встановлено, що підозрюваний проживає один, не працює, тобто у нього відсутні міцні соціальні зв`язки.

Крім того, підозрюваний не посилався на негативний стан свого здоров`я, що перешкоджає йому перебувати у слідчому ізоляторі.

Відтак , слідчий суддя приходить висновку, що більш м`який запобіжний захід не виправдовує себе та не може забезпечити цілей кримінального провадження, та не зможе запобігти встановленим ризикам на які послався слідчий у своєму клопотанні.

Таким чином, з метою дотримання балансу між суспільним інтересом та правом особи на особисту свободу, суд доходить висновку, що для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та уникнення встановлених судом ризиків, доцільно обрати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Згідно до ч.3 ст.183 КПК України суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначає розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених КПК України.

Однак приймаючи до уваги, що ОСОБА_1 підозрюється у вчиненні злочину із застосування насильства, то слідчий суддя не визначає розмір застави.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Красноградського РВП ГУНП в Харківській області Редько Ю.М. задовольнити .

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до 18 год 30 хвилин 09 вересня 2021 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Красноградської окружної прокуратури Явдокименка Д.М.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя