Справа № 761/5655/21
Провадження № 1-кс/761/4054/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві

клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005039 за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ст. 356 КК України,

ВСТАНОВИВ:

09 лютого 2021 року прокурор Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_3 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005039 за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ст. 356 КК України, про арешт майна, а саме: на однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 . Вказане клопотання надійшло на адресу суду, через поштове відправлення, 11 лютого 2021 року.

Клопотання мотивоване тим, що відділом дізнання Шевченківського управління ГУНП у місті Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0005039 за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ст. 356 КК України.

Досудовим розслідуванням кримінального провадження, встановлено, що до Шевченківського УП ГУНП у м. Києві надійшла ухвала слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва щодо зобов`язання внесення відомостей до ЄРДР про кримінальний проступок за заявою представника АТ «Альфа банк» ОСОБА_4 .

Під час допиту в якості свідка ОСОБА_4 встановлено наступне: 21.03.2007 року Акціонерно-комерційний банк соціального розвитку «УКРСОЦБАНК», та ОСОБА_5 , уклали договір кредиту № 10-29/3124, відповідно до якого Банк надав останній у тимчасове користування на умовах забезпеченості, повернення, строковості, платності та цільового характеру використання грошові кошти у сумі 154 000 доларів США.

З метою забезпечення належного виконання зобов`язання за Кредитним договором 21.03.2007 року між Банком та ОСОБА_5 , укладено Іпотечний договір 02-10/904 , відповідно до якого остання передала Банку в іпотеку нерухоме майно, а саме: однокімнатна квартира АДРЕСА_1 .

У зв`язку з невиконанням умов кредитного договору та згідно з ст. 37 ЗУ «Про іпотеку» АТ «Укрсоцбанк» набуло право власності на однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , про що в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державним реєстратором було зроблено запис №27305459, від 01.08.2018 року.

Внаслідок реорганізації шляхом приєднання АТ «Укрсоцбанк» правонаступником усього майна, майнових прав та обов`язків є АТ «Альфа-Банк» . Правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків АТ «Укрсоцбанк» виникає у АТ «Альфа-Банк» з дати затвердження Передавального акту загальними зборами акціонерів АТ «Альфа-Банк» та рішенням єдиного акціонера АТ «Укрсоцбанк» , а саме з 15 жовтня 2019 року.

08.11.2019 року, при формуванні інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно було виявлено, що право власності АТ «Укрсоцбанк» на вищезазначену квартиру припинено, про що 29.10.2019 року державним реєстратором Департаменту з питань реєстрації Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) ОСОБА_6 внесено запис з індексним номером рішення 49415336.

23.10.2019 р. державним реєстратором Департаменту з питань реєстрації Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) ОСОБА_6 зареєстровано Ѕ права спільної часткової власності на однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_7 , номер запису про право власності 33903169.

11.06.2019 р. державним реєстратором Департаменту з питань реєстрації Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) ОСОБА_6 зареєстровано Ѕ права спільної часткової власності на однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_5 , номер запису про право власності 32034236.

Будь-яких законних підстав на реєстрацію прав власності державний реєстратор Департаменту з питань реєстрації Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) ОСОБА_6 на однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , не мала.

Також, ОСОБА_4 повідомила, що даними неправомірними діями завдано шкоди АТ «Альфа-Банк», а саме у розмірі 2 026 504 гривень, що підтверджується розрахунком заборгованості.

Постановою інспектора ВД Шевченківського управління поліції ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 від 09 лютого 2021 року однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , було визнано речовим доказом в кримінальному провадженні №0005039 за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ст. 356 КК України.
З метою всебічного, об`єктивного та неупередженого розслідування кримінального провадження та встановлення істини у справі, зважаючи на те, що однокімнатна квартира АДРЕСА_1 , визнана речовим доказом у кримінальному провадженні, з метою збереження речових доказів, запобігання ризикам у вигляді подальшого відчуження майна, виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав з мотивів наведених у ньому та просив його задовольнити.

Враховуючи те, що майно, на яке прокурор просить накласти арешт не було тимчасово вилучене та розгляд справи без повідомлення власника майна є необхідним, з метою забезпечення арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку про розгляд вищевказаного клопотання без повідомлення про його розгляд власника майна.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, вислухавши пояснення прокурора, вважаю, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ст.ст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч.2 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.10 ст. 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні прокурора майна, оскільки, як встановлено з матеріалів клопотання та пояснень прокурора, що однокімнатна квартира АДРЕСА_1 , є предметом кримінального проступку, визнана речовим доказом у кримінальному провадженні, з метою збереження речових доказів, забезпечення його збереження як речових доказів та недопущення подальшого відчуження.

Крім того, прокурором доведено існування реальних ризиків передачі та відчуження вказаного майна, передбачені абз.2 ч.1 ст. 170 КПК України.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005039 за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ст. 356 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме: однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київської апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1