Справа № 369/4070/21
Провадження № 1-кс/369/793/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30.03.2021 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Бучанського РУП ГУ НП в Київській області майора поліції ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002009 від 21.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

У березні 2021 року до суду надійшло клопотання старшого слідчого СВ Бучанського РУП ГУ НП в Київській області майора поліції ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002009 від 21.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.
Клопотання обґрунтоване тим, що слідчим відділом Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області розслідується кримінальне провадження № 0002009 від 21.08.2020 року за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що04.11.2015 на першому засіданні першої сесії VII скликання офіційно оголошено результати виборів Коцюбинською територіальною виборчою комісією. ОСОБА_4 зареєстровано головою Коцюбинської селищної ради Київської області.
Відповідно до ст. 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» повноваження новообраного сільського, селищного, міського голови починаються з моменту складення ним присяги відповідно до Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» на пленарному засіданні відповідної сільської, селищної, міської ради, на якому відповідною територіальною виборчою комісією були оголошені рішення щодо його обрання та реєстрації. Повноваження сільського, селищного, міського голови закінчуються в день відкриття першої сесії відповідної сільської, селищної, міської ради, обраної на наступних чергових місцевих виборах, або, якщо рада не обрана, з моменту вступу на цю посаду іншої особи, обраної на наступних місцевих виборах, крім випадків дострокового припинення його повноважень відповідно до частин першої та другої статті 79цього Закону.
Відповідно до ч. 4 ст. 42 Закону, сільський, селищний, міський голова:

1) забезпечує здійснення у межах наданих законом повноважень органів виконавчої влади на відповідній території, додержання Конституції та законів України, виконання актів Президента України та відповідних органів виконавчої влади;

2) організовує в межах, визначених цим Законом, роботу відповідної ради та її виконавчого комітету;

3) підписує рішення ради та її виконавчого комітету;

4) вносить на розгляд ради пропозицію щодо кандидатури на посаду секретаря ради;

5) вносить на розгляд ради пропозиції про кількісний і персональний склад виконавчого комітету відповідної ради;

6) вносить на розгляд ради пропозиції щодо структури виконавчих органів ради, апарату ради та її виконавчого комітету, їх штатів, встановлених відповідно до типових штатів, затверджених Кабінетом Міністрів України;
7) здійснює керівництво апаратом ради та її виконавчого комітету;
8) скликає сесії ради, вносить пропозиції та формує порядок денний сесій ради і головує на пленарних засіданнях ради;
9) забезпечує підготовку на розгляд ради проектів програм соціально-економічного та культурного розвитку, цільових програм з інших питань самоврядування, місцевого бюджету та звіту про його виконання, рішень ради з інших питань, що належать до її відання; оприлюднює затверджені радою програми, бюджет та звіти про їх виконання;
10) призначає на посади та звільняє з посад керівників відділів, управлінь та інших виконавчих органів ради, підприємств, установ та організацій, що належать до комунальної власності відповідних територіальних громад, крім випадків, передбачених частиною другою статті 21 Закону України "Про культуру";
11) скликає загальні збори громадян за місцем проживання;
11-1) вносить на розгляд ради пропозиції про утворення спеціалізованої установи з надання безоплатної первинної правової допомоги;
11-2) вносить на розгляд ради пропозиції щодо кандидатури на посаду керівника установи з надання безоплатної первинної правової допомоги;
12) забезпечує виконання рішень місцевого референдуму, відповідної ради, її виконавчого комітету;
13) є розпорядником бюджетних коштів, використовує їх лише за призначенням, визначеним радою;
14) представляє територіальну громаду, раду та її виконавчий комітет у відносинах з державними органами, іншими органами місцевого самоврядування, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форм власності, громадянами, а також у міжнародних відносинах відповідно до законодавства;
15) звертається до суду щодо визнання незаконними актів інших органів місцевого самоврядування, місцевих органів виконавчої влади, підприємств, установ та організацій, які обмежують права та інтереси територіальної громади, а також повноваження ради та її органів;
16) укладає від імені територіальної громади, ради та її виконавчого комітету договори відповідно до законодавства, а з питань, віднесених до виключної компетенції ради, подає їх на затвердження відповідної ради;
17) веде особистий прийом громадян;
18) забезпечує на відповідній території додержання законодавства щодо розгляду звернень громадян та їх об`єднань;
18-1) бере участь у здійсненні державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності в межах та у спосіб, встановлені Законом України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності";
19) здійснює інші повноваження місцевого самоврядування, визначені цим та іншими законами, якщо вони не віднесені до виключних повноважень ради або не віднесені радою до відання її виконавчих органів;
20) видає розпорядження у межах своїх повноважень;
Відповідно ч. 5 ст. 42 сільський, селищний, міський голова несе персональну відповідальність за здійснення наданих йому законом повноважень.
Відповідно ч. 6 ст. 42 при здійсненні наданих повноважень сільський, селищний, міський голова є підзвітним, підконтрольним і відповідальним перед територіальною громадою, відповідальним - перед відповідною радою, а з питань здійснення виконавчими органами ради повноважень органів виконавчої влади - також підконтрольним відповідним органам виконавчої влади. Сільський, селищний, міський голова щорічно звітує відповідно сільській, селищній, міській раді про здійснення державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності виконавчими органами відповідної ради. (Частина шоста статті 42 із змінами, внесеними згідно із Законом № 2388-VI від 01.07.2010).
Відповідно до примітки 1 до ст. 364 КК України, визначено, що службовими особами є особи, які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, а також обіймають постійно чи тимчасово в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на державних чи комунальних підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно - розпорядчих чи адміністративно - господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління із спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною особою підприємства, установи, організації, судом або законом.
Отже, ОСОБА_4 перебуваючи на посаді селищного голови Коцюбинської селищної ради Київської області, є службовою особою, оскільки постійно обіймає посаду в державній установі, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих функцій.

Встановлено, що згідно вимог ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

У відповідності до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про архітектурну діяльність» проект об`єкта архітектури розробляється під керівництвом або з обов`язковою участю головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Відповідно до п. 47 Загальних умов договорів підряду в капітальному будівництві, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 № 668 (зі змінами), забезпечення робіт (будівництва об`єкта) проектною документацією, її погодження з уповноваженими державними органами місцевого самоврядування, а також проведення в установленому законом порядку експертизи цієї документації здійснюється замовником. Договором підряду такі зобов`язання повністю або частково можуть покладатися на підрядника.

Згідно п. 4 Порядку затвердження проектів будівництва та проведення їх експертизи, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 11.05.2011 № 560 (зі змінами), проекти будівництва, що реалізуються із залученням бюджетних коштів затверджують державні підприємства, установи та організації, виконавчі органи сільських, селищних, міських рад щодо об`єктів загальною кошторисною вартістю до 120 мільйонів гривень. Перед схваленням та затвердженням проектів будівництва у випадках, визначених ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», проводиться їх експертиза, згідно якого обов`язковій експертизі підлягають проекти будівництва об`єктів, які споруджуються із залученням бюджетних коштів, якщо їх кошторисна документація вартість перевищує 300 тисяч гривень, - щодо кошторисної частини проектної документації.

У відповідності до п. 5 Порядку затвердження проектів будівництва та проведення їх експертизи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.05.2011 № 560 (зі змінами) затвердження проектів будівництва, що реалізується із залученням бюджетних коштів здійснюється не пізніше ніж у тримісячний строк від дати надіслання звіту будівництва за результатами проведення експертизи у випадках, передбачених законодавством.

Згідно п. 5.3.2 Національного стандарту ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово комунального господарства України від 05.07.2013 № 293, при визначенні вартості окремих видів капітальних ремонтів (при поліпшенні експлуатаційних показників введених в експлуатацію в установленому порядку об`єктів будівництва) кошторисна документація складається за дефектним актом. У дефектному акті визначаються фізичні об`єми робіт та умови їх виконання.

Додатком Р (довідковий) вказаного Національного стандарту затверджена примірна форма дефектного акту.

Крім цього, господарська діяльність, пов`язана із створенням об`єкта архітектури, згідно ч. 1 ст. 17 Закону України «Про архітектурну діяльність», підлягає ліцензуванню відповідно до законодавства.

Будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів І-ІІІ категорії складності, що визначено п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 (зі змінами).

Технічним наглядом, відповідно до абзацу 13 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про архітектурну діяльність», є здійснення замовником контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю виконаних робіт та їх обсяги під час будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єкту містобудування.

Згідно вимог ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», під час будівництва об`єкту архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат. Авторський нагляд здійснюється автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником. У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об`єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурного будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.

Окрім того п. п. 93, 94 Загальних умов укладення договорів підряду в капітальному будівництві, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 № 668, якими визначено, що у разі виявлення в процесі приймання-передачі закінчених робіт (об`єкта будівництва) недоліків, допущених з вини підрядника, він у визначений замовником строк зобов`язаний усунути їх і повторно повідомити замовника про готовність до передачі закінчених робіт (об`єкта будівництва), а також, якщо виявлені недоліки не можуть бути усунені підрядником, замовником або третьою особою, замовник має право відмовитися від прийняття таких робіт (об`єкта будівництва).
Також, згідно п. 28 Загальних умов укладення договорів підряду в капітальному будівництві, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 № 668 (зі змінами), замовник має право делегувати в установленому законом порядку повноваження щодо здійснення технічного нагляду і контролю третій особі, зокрема спеціалізованій організації (консультаційній, проектній, інжиніринговій тощо) або спеціалісту, які мають відповідні дозвільні документи, з визначенням у договорі підряду їх повноважень. Делегування замовником своїх повноважень не звільняє його від відповідальності перед підрядником за невиконання або неналежне виконання договірних зобов`язань, а також не позбавляє права здійснювати контроль за ходом, якістю, вартістю та обсягами виконаних робіт.

Здійснення технічного нагляду особами, що працюють у проектних і будівельних організаціях, які виконують роботи на підконтрольних об`єктах архітектури, не допускається.

Також відповідно до п. 78 Загальних умов укладання договорів підряду в капітальному будівництві, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 № 668 (зі змінами), з метою контролю за відповідністю будівельно монтажних робіт проектної документації замовник забезпечує здійснення авторського нагляду протягом усього періоду будівництва шляхом укладення договору з відповідальним розробником проектної документації (генеральним проектувальником).

Після одержання повідомлення підрядника про готовність до передачі закінчених робіт (об`єкта будівництва) замовник зобов`язаний негайно розпочати їх приймання (п. 89 Загальних умов укладення договорів підряду в капітальному будівництві, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 № 668 (зі змінами).

Вказаними нормами повинні керуватися всі суб`єкти господарювання, котрі здійснюють на території України господарську діяльність, пов`язану із створення об`єкта архітектури, та замовники даних робіт, в тому числі і на замовлення підприємств, установ органів та організацій державної і комунальної форм власності та за бюджетні кошти.

04.10.2017 ОСОБА_4 звернулась з листом до Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України та Київської обласної державної адміністрації у якому просила розглянути можливість включення до переліку об`єктів за програмою «Будівництво футбольних полів зі штучним покриттям в регіонах України» відповідно до «Порядку використання коштів, передбачених у державному бюджеті для будівництва футбольних полів із штучним покриттям у регіонах України», затвердженого Постановою КМУ від 06.09.2017 № 714 «Про затвердження Порядку використання коштів, передбачених у державному бюджеті для будівництва футбольних полів із штучним покриттям у регіонах України».

01.11.2017 наказом заступника Міністра ОСОБА_7 № 287 затверджено перелік об`єктів, що фінансуються у 2017 році за рахунок бюджетної програми «Будівництво футбольних полів зі штучним покриттям в регіонах України», до якого включено спортивний майданчик для міні-футболу зі штучним покриттям по АДРЕСА_1 .

21.12.2017 ОСОБА_4 звернулась листом до Управління Державної казначейської служби України в Київській області у м. Ірпінь для відкриття рахунку по державному бюджету КПКВ 2751320 «Будівництво футбольних полів зі штучним покриттям в регіонах України».

Мінрегіоном, як головним розпорядником бюджетних коштів, в особі заступника Міністра ОСОБА_7 , який діяв на підставі Положення про Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.04.2014 № 197, та наказу Мінрегіону від 19.04.2014 № 84 «Про розподіл обов`язків та повноважень між Віце-прем`єр-міністром України Міністром регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, першим заступником Міністра, заступниками Міністра, заступником Міністра з питань європейської інтеграції» з однієї сторони, і Коцюбинською селищною радою, що іменується далі Розпорядник бюджетних коштів нижчого рівня, в особі Коцюбинського селищного голови ОСОБА_4 , яка діяла на підставі Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», з іншої сторони у 2017 році було укладено договір від 22.12.2017 № 22-264/2017.

Згідно договору головний розпорядник бюджетних коштів відповідно до Бюджетного кодексу України, постанови Кабінету Міністрів України від 06.09.2017 № 714 «Про затвердження Порядку використання коштів, передбачених у державному бюджеті для будівництва футбольних полів зі штучним покриттям у регіонах України» наказу Мінрегіону від 01.11.2017 № 287 «Про затвердження переліку об`єктів, що фінансуються у 2017 році за рахунок бюджетної програми «Будівництво футбольних полів зі штучним покриттям в регіонах України» (зі змінами) делегує, а Розпорядник бюджетних коштів нижчого рівня приймає на себе повноваження з виконання бюджетної програми в частині реалізації проекту: «Спортивний майданчик для міні-футболу зі штучним. Покриттям по вул. Бакала, 1 в смт. Коцюбинське - будівництво» (далі - Об`єкт).

Також, відповідно до укладеного договору Розпорядник бюджетних коштів нижчого рівня:

- забезпечує здійснення процедури закупівель товарів, робіт і послуг за державні кошти на Об`єкті/Об`єктах відповідно до вимог Закону України «Про публічні закупівлі»;

- забезпечує укладання договорів на проведення підрядних робіт на Об`єкті/Об`єктах відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 № 668 «Про затвердження Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві» та інших нормативно-правових актів;

- при формуванні вартості робіт керується національними стандартами України, в тому числі ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва»;

- забезпечує здійснення перевірки та прийняття облікових документів при проведенні будівельних робіт на Об`єкті/Об`єктах (примірні форми № КБ-2в, №КБ-3), наданих підрядними організаціями при виконанні будівельних робіт, наданні послуг;

- відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 № 903 «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об`єкта архітектури» забезпечує здійснення авторського та технічного нагляду за виконанням прідрядних робіт на Об`єкті/Об`єктах;

- забезпечує відповідно до законодавства України прийняття Об`єкту/Об`єктів у експлуатацію, тощо.

Пунктом 16 частини четвертої статті 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що до повноважень сільських, селищних та міських голів належить укладання від імені територіальної громади, ради та її виконавчого комітету договори відповідно до законодавства, а з питань, віднесених до виключної компетенції ради, подає їх на затвердження відповідної ради.

ОСОБА_4 , усвідомлюючи, що будівництво «Спортивного майданчика для міні-футболу зі штучним покриттям» по вул. Бакала, 1 в смт. Коцюбинське не може бути виконаним, оскільки селищною радою договір з проектною організацією на виготовлення проектної документації на будівництво спортивного майданчику для міні-футболу зі штучним покриттям не укладався, а земельна ділянка, де мав бути збудований майданчик для вказаних цілей не відведена, маючи реальну можливість діяти як того вимагають інтереси служби, а саме відмовитись від державного фінансування, через ризик не виконання взятих зобов`язань, свідомо допускаючи наслідки не виконання підрядником взятих обов`язків, продовжила вчиняти дії щоб договір з підрядною організацією був укладений.

Так, 27.12.2017 між Коцюбинським селищним головою, в особі селищного голови ОСОБА_4 та ТОВ «Мір-Агрос» в особі директора ОСОБА_8 укладено договір № 45/1217, згідно якого ТОВ «Мір-Агрос» зобов`язувалося в строк до 31.12.2018 побудувати «Спортивний майданчик для міні-футболу зі штучним покриттям» по вул. Бакала, 1 в смт. Коцюбинське.
На виконання умов вказаного договору ОСОБА_4 , маючи реальну можливість належним чином виконати покладені на неї обов`язки, діяти як того вимагають інтереси служби, підписала платіжне доручення № 1 від 27.12.2017, відповідно якого Управлінням Державної Казначейської служби України у м. Ірпені Київської області, грошові кошти з рахунку Коцюбинської селищної ради № 1020 в сумі 749 500,00 грн. перераховані на рахунок ТОВ «Мір-Агрос» № НОМЕР_1 .

Однак, роботи передбачені договором, за які перераховані вказані грошові кошти ТОВ «Мір-Агрос», а саме будівництво спортивного майданчику для міні-футболу зі штучним покриттям по вул. Бакала, 1 смт. Коцюбинське не виконані, оскільки ОСОБА_4 , достовірно знала, що договір з проектною організацією на виготовлення проектної документації на будівництво спортивного майданчику для міні-футболу зі штучним покриттям селищною радою не укладався, відповідно проектна документація ніким не розроблялась, експертиза проектної документації не проводилась, проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки у постійне користування для будівництва та обслуговування об`єктів фізичної культури та спорту, в АДРЕСА_1 відсутній.

Таким чином, ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки, свідомо допускаючи, що спортивний майданчик для міні-футболу зі штучним покриттям по АДРЕСА_1 , який включено в перелік об`єктів, що фінансуються у 2017 році за рахунок бюджетної програми «Будівництво футбольних полів зі штучним покриттям в регіонах України», не буде побудований, оскільки селищною радою договір з проектною організацією на виготовлення проектної документації на будівництво спортивного майданчику для міні-футболу зі штучним покриттям не укладався, а земельна ділянка, де він мав бути збудований для вказаних цілей не відведена, 27.12.2017 підписала договір з ТОВ «Мір-Агрос». В подальшому ОСОБА_4 , неналежно виконуючи свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, погодила та підписала офіційні документи, на підставі яких ТОВ «Мір-Агрос» перераховано грошові кошти, що призвело до завдання Коцюбинській селищній раді матеріальних збитків на суму 749 500,00 гривень.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Костянтинівка Донецької області, українка, громадянка України, зареєстрована та проживаюча за адресою: АДРЕСА_2 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, а саме у службовій недбалості, тобто неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що заподіяло тяжкі наслідки охоронюваним законом державним інтересам.

12.03.2021 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_4 із вчиненням вказаних кримінальних правопорушень, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину,за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та зі штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян або без такого (ч. 2 ст. 367 КК України).

У ході досудового розслідування задля об`єктивного його розслідування в розумні строки, виникла необхідність у застосуванні щодо підозрюваного

ОСОБА_4 запобіжного заходу з метою забезпечення виконання нею перед органом досудового розслідування та судом покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, та які вказують, що підозрюваний може:

- переховуватися від органу досудового розслідування та суду;

- незаконно впливати на свідків, експертів у цьому кримінальному провадженні;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Зокрема, ризик переховування ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що остання, усвідомлюючи невідворотність реального покарання буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності за злочини, за які законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років (ч. 2 ст. 367 КК України).

Аналізуючи вказаний ризик у контексті практики Європейського суду із захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись із посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia) (Панченко проти Росії). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних із характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciew. Moldova (Бекчиев проти Молдови).

Враховуючи ці обставини і тяжкість вчиненого нею злочину, існує реальний ризик переховування підозрюваної з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Крім того, встановлено реальний ризик, передбачений п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме незаконний вплив на свідків, експертів у цьому кримінальному провадженні, що ґрунтується тим, що підозрювана ОСОБА_4 знайома із свідками у цьому провадженні, у яких саме відносинах ОСОБА_4 перебуває із свідками органу досудового розслідування не відомо, що може призвести до зміни показів останніми. Окрім того, основними доказами у вказаному кримінальному провадженні є висновок почеркознавчої експертизи, який підтверджує факт підписання ОСОБА_4 платіжного доручення № 1 від 27.12.2017 на підставі якого здійснено перерахування грошових коштів в сумі 749 500 грн. 00 коп. з рахунку Коцюбинської селищної ради на рахунок ТОВ «Мір-Агрос» відповідно договору № 45/1217 від 27.12.2017, а також оригіналу реєстру платіжних доручень розпорядників (одержувачів) бюджетних коштів від 27.12.2017, на підставі якого здійснено перерахування грошових коштів в сумі 749 500 грн. 00 коп. з рахунку Коцюбинської селищної ради на рахунок ТОВ «Мір-Агрос» на виконання договору № 45/1217 від 27.12.2017 з яким ознайомлена підозрювана ОСОБА_4 , що дає змогу останній в подальшому незаконно впливати на експертів.

Таким чином, під час досудового розслідування встановлено реальні ризики того, що підозрювана ОСОБА_4 у разі не застосування до неї запобіжного заходу, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків та експертів у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Враховуючи вищевикладене, слідчим зазначено, що до ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, який дієво забезпечить виконання підозрюваним передбачених кримінальним процесуальним кодексом України обов`язків.

В судовому засіданні прокурор Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 підтримав клопотання, просив його задовольнити, мотивуючи тим, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.367 КК України та відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на та свідків, експертів у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню, тому просить застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
В судовому засіданні підозрювана ОСОБА_4 та її захисник адвокат ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання, з підстав викладених в клопотанні про відмову в задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу від 16.03.2021 року, долученого до матеріалів справи. Зокрема просили суду відмовити в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу, в зв`язку з відсутністю обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.367 КК України.
Заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваної та її захисника, дослідивши матеріали клопотання, прихожу до наступного висновку.

Виходячи зі ст.ст. 1, 8 Конституції України Україна є правова держава, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Відповідно до чч.1, 2 ст.29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Згідно з ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді були всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.
Слідчим суддею також встановлено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.08.2020 р. внесені відомості про кримінальне провадження за ч.2 ст.367 КК України та 12.03.2021 р. повідомлено ОСОБА_4 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України.
З матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Костянтинівка Донецької області, українка, громадянка України, зареєстрована та проживаюча за адресою: АДРЕСА_2 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, а саме у службовій недбалості, тобто неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що заподіяло тяжкі наслідки охоронюваним законом державним інтересам.

Згідно ч.2 ст.194 КПК України обставини, передбачені ч.1 ст.194 КПК України, має довести прокурор під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Так, слідчим суддею під час розгляду клопотання, відповідно до вимог п.2 ч.1 ст.194 КПК України, встановлено, що стороною обвинувачення не надані докази, які доводять наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий.
Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до п.5 ч.1 ст.184 КПК України клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу повинно містити виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини.
Так, необхідність застосування запобіжного заходу, у вигляді особистого зобов`язання, слідчий мотивував тим, що встановлено реальний ризик, передбачений п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме незаконний вплив на свідків, експертів у цьому кримінальному провадженні, що ґрунтується тим, що підозрювана ОСОБА_4 знайома із свідками у цьому провадженні, у яких саме відносинах ОСОБА_4 перебуває із свідками органу досудового розслідування не відомо, що може призвести до зміни показів останніми. Окрім того, основними доказами у вказаному кримінальному провадженні є висновок почеркознавчої експертизи, який підтверджує факт підписання ОСОБА_4 платіжного доручення № 1 від 27.12.2017 на підставі якого здійснено перерахування грошових коштів в сумі 749 500 грн. 00 коп. з рахунку Коцюбинської селищної ради на рахунок ТОВ «Мір-Агрос» відповідно договору № 45/1217 від 27.12.2017, а також оригіналу реєстру платіжних доручень розпорядників (одержувачів) бюджетних коштів від 27.12.2017, на підставі якого здійснено перерахування грошових коштів в сумі 749 500 грн. 00 коп. з рахунку Коцюбинської селищної ради на рахунок ТОВ «Мір-Агрос» на виконання договору № 45/1217 від 27.12.2017 з яким ознайомлена підозрювана ОСОБА_4 , що дає змогу останній в подальшому незаконно впливати на експертів.

Слідчий суддя вважає, що виклад обставин, на підставі яких прокурор дійшов висновку про наявність ризиків, є надто стислим та загальним, як для обґрунтування існування подібних обставин, та не розкриває зв`язок між ними та ризиками.
Доводи сторони обвинувачення про існування ризику можливого переховування підозрюваної ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду були спростовані захисником та самою підозрюваною, оскільки остання займає активну громадську позицію.
Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину,за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та зі штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян або без такого (ч. 2 ст. 367 КК України), однак зі слів має соціальні зв`язки, зареєстроване та постійне місце проживання, раніше не судима.
Таким чином, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу прокурором не доведено наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує слідчий.
Відповідно до п.6 ч.1 ст.184 КПК України клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу повинно містити обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Однак клопотання про застосування запобіжного заходу не містить такого обґрунтування.
Таким чином, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу прокурором не доведено неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Відповідно до ч.2 ст.194 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбаченихч.1 ст.194 КПК України.
Враховуючи, що прокурором не доведено наявність всіх обставин, передбаченихч.1 ст.194 КПК України, в застосуванні запобіжного заходу слід відмовити.
При прийнятті рішення, відповідно до вимог ст.178 КПК України, слідчим суддею на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів надана оцінка у сукупності всім обставинам, в тому числі вагомості наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення; тяжкості покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється; достатньої міцності її соціальних зв`язків в місті її постійного проживання, у тому числі наявності постійного місця роботи; наявності у підозрюваної постійного місця проживання та вагомості наявних доказів, якими обґрунтовуються ці обставини.
Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. 29 Конституції України, ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини,ст.ст. 177, 178, 179, 183, 193, 194, 196, 202, 205, 309, 369-372, 395, 483 КПК України, слідча суддя, -
УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Бучанського РУП ГУ НП в Київській області майора поліції ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002009 від 21.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали складено та проголошено 02.04.2021 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1