Справа №:755/6285/16-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"22" вересня 2020 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні №0011020 від 24 липня 2015 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1, 4 ст. 190 КК України,
в с т а н о в и л а :
21 вересня 2020 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні №0011020 від 24 липня 2015 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Відповідно до ст. 35 КПК України, автоматизованою системою документообігу суду визначено головуючу слідчу суддю ОСОБА_1 та передано провадження 21 вересня 2020 року.

Як вбачається з клопотання воно обґрунтоване тим, що ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 07 липня 2015 року, в рамках кримінального провадження №0005288 за ч. 1 ст. 190 КК України накладено арешт на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_3 . В подальшому.

На думку заявника, з урахуванням тих обставин, що з моменту накладення арешту минуло 5 років, може свідчити лише про те, що на даний момент відпали підстави для застосування арешту, а також даний арешт не відповідає фактичним обставинам справи та не ґрунтується на положеннях КПК України, а тому просить скасувати арешт накладений на земельну ділянку ОСОБА_3 .

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідча суддя дійшла такого висновку.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

В главі 17 КПК України відсутня пряма норма, яка б визначала підсудність розгляду клопотань про скасування арешту.

Як зазначається у клопотанні, постановою прокурора Київської місцевої прокуратури № 4 від 20 березня 2016 року кримінальне провадження №0005288 об`єднано з кримінальним провадженням №0011020 від 24 липня 2015 року за ч. 1 ст. 190 КК України, у зв`язку із чим клопотання про скасування арешту подано до слідчої судді Дніпровського районного суду м. Києва.
Відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03 червня 2016 року № 5, за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Підсудність - це сукупність юридичних властивостей кримінального провадження, на підставі яких кримінальний процесуальний закон визначає, в якому саме суді і в якому складі суддів має розглядатися і вирішуватися по суті справа. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя у кримінальному провадженні. Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених у гл. 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених розд. 1 Закону України «Про судоустрій і статус суддів». Вони безпосередньо ґрунтуються на принципах побудови системи судів загальної юрисдикції, встановлених ч. 1 ст. 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», а саме територіальності, спеціалізації та інстанційності.

Порушення правил підсудності належить до істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та тягне за собою скасування судового рішення.

Як вбачається з клопотання, арешт на земельну ділянку накладений ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 07 липня 2015 року.

Враховуючи те, що арешт на земельну ділянку накладений слідчим суддею Дарницького районного суду м. Києва, а тому, слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва позбавлена повноважень для розгляду клопотання про скасування арешту майна, у зв`язку із чим клопотання про скасування арешту майна із усіма доданими до нього матеріалами необхідно повернути адвокату ОСОБА_2 , що не позбавляє його можливості повторного звернення до суду в порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись ст. 32, 132, 170, 174, 309, 369, 371-372, 376, 395 КПК України, слідча суддя

п о с т а н о в и л а :
клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні №0011020 від 24 липня 2015 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1, 4 ст. 190 КК України- повернути особі, яка його подала.

Копію ухвали про повернення клопотання надіслати особі, яка його подала, разом із клопотанням та усіма доданими до нього документами.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України.

Ухвала слідчої судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчої судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідча суддя ОСОБА_1