Провадження №1-кс/127/529/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2021 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

адвоката ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в залі суду заяву адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах Громадської організації «Товариство сприяння обороні України» про відвід слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_4 від розгляду заяви про виправлення описки в ухвалі Вінницького міського суду Вінницької області від 17.07.2020 по справі №127/13808/20 по розгляду скарги Громадської організації «Товариство сприяння обороні України» на бездіяльність прокуратури Вінницької області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 05 березня 2020 року, -

ВСТАНОВИВ:

19.01.2021 року адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах Громадської організації «Товариство сприяння обороні України» звернувся до суду із вищевказаною заявою, яку мотивував тим, що в провадженні слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_4 знаходиться справа №127/13808/20 про розгляду заяви про виправлення описки в ухвалі Вінницького міського суду Вінницької області від 17.07.2020 по справі №127/13808/20 по розгляду скарги Громадської організації «Товариство сприяння обороні України» на бездіяльність прокуратури Вінницької області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 05 березня 2020 року.

Заявник звертає увагу на те, що суддя ОСОБА_4 не викликає у заявника довіру та особисто зацікавлений в результатах провадження, оскільки суддя ОСОБА_4 постановив неправосудне рішення (тобто таке, яке було ухвалене з порушенням процесуального права) в результаті якого скаржнику було відмовлено в доступі до правосуддя.

Крім того, у зв`язку з викладеними обставинами, Громадська організація «Товариство сприяння обороні України» звернулася до Вищої ради правосуддя зі скаргою на суддю ОСОБА_4 .

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 заяву підтримав та просив її задовольнити.
Суддя ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений завчасно та належним чином.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Ознайомившись з матеріалами справи, суд дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що в провадження слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_4 знаходиться справа №127/13808/20 по заяві про виправлення описки в ухвалі Вінницького міського суду Вінницької області від 17.07.2020 по справі №127/13808/20 по розгляду скарги Громадської організації «Товариство сприяння обороні України» на бездіяльність прокуратури Вінницької області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 05 березня 2020 року.
Відповідно до ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які родичами між собою.

Згідно із ч. 6 ст. 22 Кримінального процесуального кодексу України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Відповідно до ч. 2 ст. 8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, тобто фактично законодавець визначив практику Європейського суду з прав людини частиною кримінального процесуального законодавства України.

Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Судом встановлено, що 17.07.2020 ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області по справі №127/13808/20 по розгляду скарги Громадської організації «Товариство сприяння обороні України» на бездіяльність прокуратури Вінницької області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 05 березня 2020 року вказану скаргу було залишено без розгляду.
На думку суду, вищевикладена обставина для відводу судді не є підставою, яка виключала участь судді в розгляді справи, оскільки вищевказане рішення суду набрало законної сили, а суд першої інстанції не вправі надавати оцінку прийнятому рішенню та перевіряти законність його прийняття.
Крім того, суд звертає увагу на те, що у пункті 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 13 червня 2007 р. № 8 «Про незалежність судової влади» зазначено, що виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається.
Конституційним Судом України в своєму рішенні у справі №2-рп/2011 від 11.03.2011 року було акцентовано, що оцінка вчинених суддею процесуальних дій може здійснюватися тільки судами апеляційної чи касаційної інстанції.

Аналогічної позиції дотримується і Консультативна рада європейських суддів, яка в пункті 57 Висновку № 11 (2008) щодо якості судових рішень підкреслює, що зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на звернення до Європейського суду з прав людини.

Резолюціями 40/32 та 40/146 Генеральної Асамблеї від 29 листопада та 13 грудня 1985 року схвалені основні принципи незалежності судових органів, згідно яких судові органи вирішують передані їм справи безсторонньо, на основі фактів і відповідно до закону, без будь-яких обмежень, неправомірного впливу, спонуки, тиску, погроз або втручання, прямого чи непрямого, з будь-якого боку і з будь-яких би то не було причин. Не повинно мати місця неправомірне чи несанкціоноване втручання в процес правосуддя, і судові рішення, винесені суддями, не підлягають перегляду. Цей принцип не перешкоджає здійснюваному відповідно до закону судовому перегляду чи пом`якшенню вироків, винесених судовими органами.

Відповідно до рішення Європейського суд з прав людини у справі «Салов проти України» від 06.09.2005 року, одним із основних аспектів верховенства права є принцип правової певності, який передбачає, що коли рішення суду стало остаточним, воно не може бути піддано сумніву будь-яким рішенням суду.

Крім того, прийняття суддею ОСОБА_4 процесуального рішення, яке було винесенне не на користь заявника не може свідчити про упередженість судді та слугувати підставою для відводу.

Враховуючи вищенаведене, а також норми кримінально процесуального закону, слідчий суддя приходить до висновку, що заявлений відвід слідчому судді ОСОБА_4 не містить достатніх доказів, які свідчать про наявність підстав для відводу, передбачених нормами КПК України.

Також, суд вважає, що наявність поданої скарги до Вищої ради правосуддя про порушення питання про притягнення судді до дисциплінарної відповідальності не є підставою для відводу, оскільки станом на день розгляду заяви в суду відсутні відомості, які свідчили про наявність в діях судді ОСОБА_4 порушень норм закону, а тому дана обставина станом на день розгляду заяви є недоведеною.

З огляду на вищенаведене, враховуючи те, що на даний час відсутні підстави для задоволення заяви адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_4 , тому слідчий суддя дійшов висновку, що заява про відвід є необґрунтованою, а тому задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 75, 76, 80, 81 КПК України,

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах Громадської організації «Товариство сприяння обороні України» про відвід слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_4 від розгляду заяви про виправлення описки в ухвалі Вінницького міського суду Вінницької області від 17.07.2020 по справі №127/13808/20 по розгляду скарги Громадської організації «Товариство сприяння обороні України» на бездіяльність прокуратури Вінницької області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 05 березня 2020 року відмовити.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя