Справа № 308/8813/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 вересня 2020 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого в ОВС 2 відділення слідчого відділу Управління СБ України в Закарпатській області підполковника юстиції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу прокуратури Закарпатської області ОСОБА_4 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:
У провадженні слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області знаходиться вищевказане клопотання. Клопотання обґрунтоване наступним.

Слідчими слідчого відділу Управління СБУ в Закарпатській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000052 від 01.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 201 КК України.

Органами досудового розслідування встановлено, що 31.08.2020 в ході проведення митного огляду на території митного посту «Лужанка» Закарпатської митниці Держмитслужби України в автомобілі марки «Мерседес Спрінтер», д.р.н. НОМЕР_1 , який слідував на в`їзд в Україну під керуванням громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в багажному відсіку виявлено та вилучено:

-Предмети схожі на ручки чорного кольору, які поміщені у коробки із написом «Spy Pen», в кількості 4 штуки;

-Предмети схожі на ручки чорного кольору, які поміщені у коробки із написом «BPR6», в кількості 4 штуки;

-Предмети схожі на ручки чорного кольору, які поміщені у коробки із написом «BPR5», в кількості 1 штуки;

-Предмети схожі на ручки чорного кольору, які поміщені у коробки із написом «gg#578», в кількості 6 штук,

На даний час, в органу досудового розслідування є підстави вважати, що всі вилучені предмети містять ознаки речового доказу, як визначено ч. 1 ст. 98 КПК України і будуть використані як докази фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального правопорушення.

Зокрема, вилучені предмети, які вказані в пунктах 1-4, згідно повідомлення спецпідрозділу УСБУ в Закарпатській області від 31.08.2020 можуть відноситись до спеціальних технічних засобів негласного отримання інформації, а отже вказані речі є предметом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 201 КК України.

Таким чином, на думку органу досудового розслідування, зазначені вилучені предмети відповідають критеріям визначеним ч. 1 ст. 98 КПК України, і є речовими доказами у кримінальному провадженні та будуть використані органом досудового розслідування для доказування обставин даного кримінального правопорушення.

У даному випадку, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України метою застосування арешту майна є збереження речових доказів, а підставою для застосування даного виду забезпечення кримінального провадження, є наявність достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.
Із урахуванням вищевказаного, а також приймаючи до уваги той факт, що переміщення вилучених предметів через державний кордон України відбувалось без будь-яких на то дозволів чи документів, досудове розслідування знаходиться на початковому етапі (відомості до ЄРДР внесено 31.08.2020), орган досудового розслідування вбачає наявність обґрунтованих ризиків відчуження вилучених предметів третім особам, їх подальше приховування, пошкодження або знищення з метою перешкоджання подальшому проведенню їх експертному дослідженню та встановленню інших обставин кримінального правопорушення або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Отже, враховуючи, що вилучені предмети містять ознаки передбачені ч. 1 ст. 98 КПК України та враховуючи, що вище вказані предмети свідчать про можливе вчинення злочину, зберегли на собі сліди злочинної діяльності, у той же час можуть бути предметом кримінального правопорушення, в органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, а отже, у відповідності до ч..2 ст. 170 КПК України, вони підлягають арешту.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі. Вимоги викладені в клопотанні щодо накладення арешту майна підтримує у повному обсязі, просить їх задовольнити.

Власник майна в судове засідання не з`явився. Повідомлявся про розгляд клопотання належним чином.

На підставі ст. 172, ч. 1 ст. 107 КПК України, слідчий суддя вважає можливим розглянути клопотання без участі учасників кримінального провадження, без здійснення фіксування за допомогою технічних засобів.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.
З огляду на положення частин 2 та 3 ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.
Згідно зі ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Враховуючи вищенаведене, з метою збереження речових доказів та запобігання, зокрема, можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна, про яке йдеться в клопотанні, та яке має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає до задоволення.
Керуючись ст.ст. 170, 171-173, 175, 309, 395, 532 КПК України, слідчий суддя

П О С ТА Н О В И В:
Клопотання старшого слідчого в ОВС 2-го відділення слідчого відділу Управління СБ України в Закарпатській області підполковника юстиції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу прокуратури Закарпатської області ОСОБА_4 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на вилучене 31 серпня 2020 року в ході проведення митного огляду на території митного посту ««Лужанка» Закарпатської митниці Держмитслужби України в автомобілі марки «Мерседес Спрінтер», д.р.н. НОМЕР_1 » майно, із забороною розпоряджатися та користуватися, а саме на:

-Предмети схожі на ручки чорного кольору, які поміщені у коробки із написом «Spy Pen», в кількості 4 штуки;

-Предмети схожі на ручки чорного кольору, які поміщені у коробки із написом «BPR6», в кількості 4 штуки;

-Предмети схожі на ручки чорного кольору, які поміщені у коробки із написом «BPR5», в кількості 1 штуки;

-Предмети схожі на ручки чорного кольору, які поміщені у коробки із написом «gg#578», в кількості 6 штук.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду
Закарпатської області ОСОБА_1