Дата документу 05.01.2021 Справа № 554/2764/20
Провадження № 1-кс/554/23/2021
УХВАЛА
Іменем України

05 січня 2021 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Полтаві клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000072 від 12.03.2020, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч.3 ст.15 ч.3 ст. 190 КК України, про арешт майна,-

в с т а н о в и в:

До слідчого судді надійшло клопотання слідчого про арешт майна, погоджене прокурором, у якому прохали накласти арешт на майно, вилучене під час обшуку проведеного 10 грудня 2020 року, у приміщенні, що належить на праві власності ПП «ТРИ КІТА» (), за місцем роботи ОСОБА_5 , 25.07.1984 року за адресою: АДРЕСА_1 .

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав, просив його задовольнити та накласти арешт на майно, за виключенням принтера та монітору, які не несуть інформації щодо обставин даного кримінального правопорушення. Слідчий вказував, що вилучений телефон на даний час оглянутий та встановлено, що в ньому міститься інформація щодо автомобілів, які готувалися для продажу, а тому вказане майно є речовим доказом, в якому наявні сліди про обставини вчинення кримінального правопорушення. Водночас зазначав, що флеш-носії та системний блок також потребують огляду на предмет, що розслідується у даному кримінальному провадженні. Зазначав, що вказане у клопотанні майно є речовими доказами, а тому обґрунтував необхідність накладення арешту на вказане майно з метою забезпечення збереження речових доказів.

Представник власника майна та власник майна в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Заслухавши слідчого, дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до такого висновку.

Встановлено, що СУ ГУНП в Полтавській області розслідується кримінальне провадження №0000072, під час якого було встановлено, що на території м. Полтава та Полтавської області діє злочинна група у складі 5-6 осіб, які вчиняють ряд незонних дій, а саме: на автомобілях іноземного виробництва, в тому числі і преміум класу, якими заборонено користуватися на законних підставах на території України (не розмитнені або перебувають у розшуку), у спеціально обладнаному боксі змінюють кустарним способом номерні позначення вузлів та агрегатів на номерні позначення тих автомобілів, які офіційно зареєстровані на території України. При цьому використовують корупційні зв`язки в сервісних центрах, працівники яких надають повну інформацію по номерним позначенням вузлів та агрегатів таких транспортних засобів, дані свідоцтва про їх реєстрацію.

На підставі отриманих даних, члени злочинної групи виготовляють підроблені свідоцтва про реєстрацію транспортних засобів на вищевказані автомобілі. В результаті чого отримують так звані автомобілі «двійники».

Також дані особи, на замовлення інших громадян, за певну суму коштів, використовуючи спеціальне обладнання, здійснюють виготовлення підроблених свідоцтв про реєстрацію транспортних засобів та посвідчень водіїв. Замовлення їм надходять на електронну пошту, кошти перераховуються на банківську картку, а самі документи вони пересилають через «Нову пошту».

В подальшому дані транспортні засоби виставляють на продаж на інтернет сайтах, як цілком легальні, а в оголошенні зазначають контактний номер телефону, який одразу перестає працювати після продажу автомобіля.

Окрім цього виготовляють та залишають собі дублікати ключів та обладнують такі автомобілі спеціальними засобами стеження. Через деякий проміжок часу, маючи ключі від автомобіля та знаючи місце його знаходження, здійснюють його викрадення або за певну суму коштів продають дублікат ключів та дані системи спостереження особам з інших областей України, з якими мають стійкі злочинні зв`язки.

В ході досудового розслідування слідчими у кримінальному провадженні встановлено, що до вчинення злочину причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який по місцю своєї роботи, за допомогою офісного обладнання за адресою АДРЕСА_1 , виготовляє дублюючі наклейки (VIN кодів) номерних позначень кузовів автомобілів.

10.12.2020 року було на підстави ухвали слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 13.11.2020 року проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 . У ході проведення обшуку було виявлено та вилучено: 1) мобільний телефон марки HONOR 10 кольору синій металік COL-AL10 008847AC85NT844, MEID: НОМЕР_1 ; IMEI1: НОМЕР_2 , в чохлі чорного кольору, з картками операторів мобільного зв`язку ТОВ «ВФ Україна» НОМЕР_3 ; НОМЕР_4 поміщено до сейф-пакету Національної поліції України Головного слідчого управління №INZ2039155; 2) флеш-носій білого кольору ємністю 4 Gb; 3) флеш-носій з написом «DateTraveler 100G3» ємністю 32Gb марки Kingston; 4) флеш-носій червоно-чорного кольору марки Apecer USB 3.1; 5) два аркуші паперу самоклеючого (п.п.2-5 поміщено до сейф-пакету Національної поліції України Головного слідчого управління №4249040) 6) системний блок LOGIC Power, Input230V5A 50Hz чорного кольору поміщено до чорного пакету скріплено білою ниткою та біркою з печаткою №24; 7) принтер KONICA MINOLTA bizhub C253, модель С253, Input:220-240V-50-60Hz8A, s/n:A02E021015222, опечатано та передано на зберігання гр. ОСОБА_6 ; 8) монітор марки HP27wm Monitor s/n:6CM7410DRZ HF3JT72 KANHEDNF LF, Product№V9D84AA поміщено до картонного ящику, котрий опечатано.

Постановою слідчого від 10.12.2020 року вилучені речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173, 174 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб, необхідність подальшого перебування майна під арештом.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Необхідність арешту майна зумовлюється обґрунтованою підозрою вважати, що незастосування цього заходу зумовить труднощі чи неможливість виконання вироку в частині забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову чи перешкоджатиме встановленню істини внаслідок чого, що таке майно може бути приховане, відчужене чи пошкоджене.

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Суд бере до уваги те, що існує наявність розумних підозр вважати, що вилучені матеріальні об`єкти є доказом злочину у вказаному кримінальному провадженні, а саме, що вилучене майно що були вилучені під час обшуку, підлягають арешту, оскільки вони відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК, оскільки зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та можуть слугувати доказом обставини, що встановлюються під час кримінального провадження.

Крім того, у слідчого судді є достатні підстави вважати, що за допомогою мобільних телефонів здійснювалося спілкування особами, що причетні до даного кримінального правопорушення. У зв`язку з цим, суд вважає, що вилучений мобільний телефон містити інформацію про обставини, що встановлюються під час кримінального провадження.

З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено необхідність накладення арешту на вилучене під час обшуку майно.

Слідчий суддя вважає, що при вирішенні питання про накладення арешту на вказане майно суспільний інтерес переважає приватні інтереси власника майна. Вказане втручання у приватне життя даної особи здійснюється на підставі кримінального процесуального кодексу та переслідує легітимну мету.

Враховуючи пояснення слідчого, який просив не накладати арешт на вилучені принтер та монітор, слідчий суддя приходить до висновку про часткове задоволення клопотання слідчого.

Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173, 309 КПК України,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, вилучене 10.12.2020 під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем роботи ОСОБА_5 , а саме: 1) мобільний телефон марки HONOR 10 кольору синій металік COL-AL10 008847AC85NT844, MEID: НОМЕР_1 ; IMEI1: НОМЕР_2 , в чохлі чорного кольору, з картками операторів мобільного зв`язку ТОВ «ВФ Україна» НОМЕР_3 ; НОМЕР_4 поміщено до сейф-пакету Національної поліції України Головного слідчого управління №INZ2039155; 2) флеш-носій білого кольору ємністю 4 Gb; 3) флеш-носій з написом «DateTraveler 100G3» ємністю 32Gb марки Kingston; 4) флеш-носій червоно-чорного кольору марки Apecer USB 3.1; 5) два аркуші паперу самоклеючого (п.п.2-5 поміщено до сейф-пакету Національної поліції України Головного слідчого управління №4249040) 6) системний блок LOGIC Power, Input230V5A 50Hz чорного кольору поміщено до чорного пакету скріплено білою ниткою та біркою з печаткою №24, з позбавленням права відчуження, розпорядження та використання до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Місцем зберігання арештованого майна, визначити камеру схову СУ ГУНП в Полтавській області.
В іншій частині клопотання відмовити.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) днів з дня проголошення до Полтавського апеляційного суду.

Власник майна, котрий був відсутній у судовому засіданні має право подати клопотання про скасування арешту майна до суду першої інстанції протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання ухвали.

Ухвала набирає чинності після закінчення строків на її оскарження.

Слідчий суддя ОСОБА_1