ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/819/442/20 Головуюча в 1 інстанції: ОСОБА_1
Категорія: запобіжні заходи Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 серпня 2020 року Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Херсонського апеляційного суду в складі:

головуючого - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю: секретаря - ОСОБА_5

прокурора - ОСОБА_6

захисника - адвоката ОСОБА_7 ,

підозрюваного - ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщення суду матеріали провадження за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 14 липня 2020 року, якою відносно

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Херсона, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, відмовлено в задоволенні клопотання слідчого про обрано відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

ВСТАНОВИЛА:

Органом досудового розслідування ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, за наступних обставин.

Так, ОСОБА_8 11 липня 2020 року близько 20 години, перебуваючи біля буд. АДРЕСА_2 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, переслідуючи прямий умисел, направлений на заподіяння смерті іншій людині, після раптово виниклого словесного конфлікту з потерпілим ОСОБА_10 , наніс йому не менше трьох ударів цеглою в область голови, у результаті чого спричинив потерпілому відповідно до виписки з приймального відділення Комунального некомерційного підприємства «Херсонська обласна клінічна лікарня» від 12.07.2020 року тілесні ушкодження у вигляді: відкритої черепно-мозкової травми, забій головного мозку легкого ступеню, перелом скрипіння черепу, множинні забійні рани голови, які відповідно до «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень», затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України № 6 від 17 січня 1995 року, віднесено до тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя та здоров`я. При цьому, ОСОБА_8 не зміг довести свій злочинний умисел направлений на заподіяння смерті іншій людині до кінця з причин, які не залежали від його волі, оскільки потерпілому вчасно було надано медичну допомогу.

Старший слідчий СВ Дніпровського ВП ХВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_11 звернувся до слідчого судді з клопотанням про обрання відносно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з підстав наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення у якому він підозрюється, наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України та недоцільності застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 14 липня 2020 року, у задоволенні вищевказаного клопотання слідчого відмовлено, посилаючись на те, що під час судового розгляду встановлений факт психічної хвороби підозрюваного ОСОБА_8 , що виключає можливість обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Не погодившись з ухвалою слідчого судді прокурор подав на неї апеляційну скаргу в якій зазначає про її незаконність і необґрунтованість, просить її скасувати та постановити нову ухвалу, якою обрати відносно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Зокрема, апелянт зазначає про існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, поза увагою слідчого судді залишилось те, що ОСОБА_8 , підозрюється у вчиненні замаху на особливо тяжкий злочин, за який передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі строком від семи до п`ятнадцяти років, підозра обґрунтована вагомими доказами у кримінальному провадженні, що вказує на існування реальних, заявлених ризиків.

Крім того, апелянт зазначає про неспроможність посилань підозрюваного та захисника на те, що підозрюваний ОСОБА_8 має постійне місце проживання у м. Херсоні, де проживає разом з рідним братом та матір`ю, що свідчить про міцність його соціальних зв`язків, оскільки документально не підтверджені.

Також, на думку апелянта, слідчий суддя не звернув уваги на обставини вчинення злочину, які свідчать про усвідомлення підозрюваним протиправності своїх дій та свідоме залишення потерпілого в небезпечному для життя стані. Поряд з цим, після скоєння злочину підозрюваний не вчинив жодних активних дій щодо сприяння розкриттю злочину, що може свідчити про репутацію підозрюваного.

Крім того, підозрюваний з потерпілим тривалий час перебували разом, розпиваючи спиртні напої та проживають неподалік один від одного, а тому є обґрунтовані підстави вважати, що в разі незастосування до підозрюваного запобіжного заходу, пов`язаного з триманням під вартою останній може впливати на потерпілого та свідків.

Заслухавши суддю-доповідача, прокурора на підтримання доводів апеляційної скарги, захисника та підозрюваного, які заперечували проти її задоволення, в судових дебатах сторони залишились на попередніх позиціях, вивчивши матеріали провадження, перевіривши і обговоривши доводи апеляційної скарги, вислухавши сторони в судових дебатах, колегія суддів приходить до наступного.

Відповіло ст. 508 КПК України, до особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, можуть бути застосовані судом такі запобіжні заходи:

1) передання на піклування опікунам, близьким родичам чи членам сім`ї з обов`язковим лікарським наглядом;

2) поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають її небезпечну поведінку.

2. Передбачені частиною першою цієї статті запобіжні заходи застосовуються судом до особи з моменту встановлення факту розладу психічної діяльності чи психічної хвороби.

Згідно ч. 1, 2 КПК України, кримінальне провадження щодо застосування примусових заходів медичного характеру, передбачених законом України про кримінальну відповідальність, здійснюється за наявності достатніх підстав вважати, що:

1) особа вчинила суспільно небезпечне діяння, передбачене законом України про кримінальну відповідальність, у стані неосудності;

2) особа вчинила кримінальне правопорушення у стані осудності, але захворіла на психічну хворобу до постановлення вироку.

Якщо під час досудового розслідування будуть встановлені підстави для здійснення кримінального провадження щодо застосування примусових заходів медичного характеру, слідчий, прокурор виносить постанову про зміну порядку досудового розслідування і продовжує його згідно з правилами, передбаченими цією главою.

Якщо під час кримінального провадження будуть встановлені обставини, які дають підстави вважати, що особа під час вчинення суспільно небезпечного діяння була в неосудному стані, слідчий, прокурор зобов`язані залучити експерта (експертів) для проведення психіатричної експертизи

Як вбгається з матеріалів провадження, в них відсутні належно встановлені відомості про вирішення питання щодо застосування до ОСОБА_8 примусових заходів медичного характеру, або ж вирішення питання про їх застосування, а досудове розслідування здійснюється в загальному порядку.

Зважаючи на викладене, на думку колегії судді, рішення слідчого судді про відмову в задоволенні клопотання слідчого про обрання відносно ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є передчасним.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам: - переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; - незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; - перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; - вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Як вбачається з матеріалів провадження 12 липня 2020 року ОСОБА_8 було затримано в порядку ст. 208 КПК України і цей же день повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

На даному етапі обґрунтованість підозри ОСОБА_12 у вчиненні кримінального правопорушення у якому він підозрюється, підтверджується отриманими під час досудового розслідування фактичними даними, які містяться в матеріалах кримінального провадження, зазначені в клопотанні слідчого та оскаржуваній ухвалі суду, а саме: - рапортом повідомленням від 11.07.2020 року, в якому зазначено повідомлення від очевидця кримінального правопорушення; - протоколом прийняття заяви від гр. ОСОБА_13 , яка просить вжити заходів до ОСОБА_14 , який 11.07.2020 року заподіяв тілесні ушкодження її чоловіку - ОСОБА_10 ; - протоколом огляду місця події за адресою: м. Херсон, вул. Дніпропетровська, біля буд. 20 від 11.07.2020 року, під час якого на асфальті виявлено плями речовини бурого кольору, зовні схожої на кров, фрагмент цегли зі слідами речовини бурого кольору, який вилучено; - довідкою (випискою) з приймального відділення КНП «ХОКЛ» ХОР від 12.07.2020 року, з якої встановлено, що ОСОБА_10 доставлений каретою «Швидкої медичної допомоги» має діагноз : «ВЧМТ. Забій головного мозку легкого ступеню. Перелом склепіння черепа. Множинні забійні рани голови. Алкогольне сп`яніння (клінічно)»; - протоколом допиту свідка ОСОБА_15 , який пояснив, що 11.07.2020 року близько о 20 години знаходячись біля перехрестя вул. Фабрична та вул. Дніпропетровська він бачив як гр. ОСОБА_16 наносить удари каменем по голові потерпілого; - протоколами допиту свідків ОСОБА_17 , ОСОБА_18 які надала аналогічні показання; - протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідків ОСОБА_15 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , котрі на фотознімку впізнали чоловіка, який наносив тілесні ушкодження, а саме гр. ОСОБА_8 ; - протоколами слідчих експериментів за участю свідків ОСОБА_15 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 ; - протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України від 12 07 2020 року в рамках кримінального провадження за №0001434 від 12.07.2020 року; - письмовим повідомлення про підозру; - протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_8 ; - іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Зазначені докази, як кожний оремо, так і цілому повністю доводять наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення у чиненні якого він підозрюється.

Виходити з поняття "обґрунтована підозра", приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_8 до вчинення кримінального правопорушення у якому він підозрюється,, в клопотанні та доданих до нього матеріалах достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри.

Крім того, слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості, визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах дані у колегії суддів є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення у якому він підозрюється.

З матеріалів провадження вбачається, ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи, який представляє особливу суспільну небезпеку, санкція статті якого передбачає безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі.

Крім того, ОСОБА_8 офіційно не працевлаштований, не одружений, що вказує на відсутність у нього міцних соціальних зв`язків, та постійного, легального джерела прибутку, а також відсутність осіб, які б мали належний вплив на нього з метою забезпечення його належної процесуальної поведінки та запобіганню існуючим ризикам.

З урахуванням зазначеного та інших обставин кримінального провадження, даних про особу підозрюваного, а також тяжкості покарання, що загрожуватиме ОСОБА_8 у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення у якому він підозрюється,, є підстави стверджувати про існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, які зазначені в клопотанні слідчого.

На думку колегії суддів, обрання відносно ОСОБА_8 саме запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є необхідним та достатнім для попередження вчиненням ним нових кримінальних правопорушень та забезпечення його належної процесуальної поведінки.

Відповідно до сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства ( «Летельє проти Франції»).

За таких обставин, обрання відносно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відповідає вимогам КПК України і не суперечить практиці ЄСПЛ, що стосується застосування запобіжних заходів.

Враховуючи наведене, вимоги ч. 4 ст. 183 КПК України, розмір застави колегією суддів не визначається.

Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга прокурора підлягає до часткового задоволення, а оскаржувана ухвала слідчого судді скасуванню з постановленням нової ухвали.

Керуючись ст. ст. 404, 405, 407, 409, 422 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу прокурора задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 14 липня 2020 року, якою відносно ОСОБА_8 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, відмовлено в задоволенні клопотання слідчого про обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою скасувати.

Постановити нову ухвалу.

Клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського ВП ХВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_11 про обрання відносно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. задовольнити.

Обрати відносно ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 09 вересня 2020 року, включно.

Ухвала набуває законної сили після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Судді: