УХВАЛА

17 серпня 2020 року Індустріальний районний суд м.Дніпропетровська

у складі: головуючої судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Дніпро, кримінальне провадження № 0000834 відносно ОСОБА_3 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.122 КК України, -

за участю: прокурора ОСОБА_4 , потерпілого ОСОБА_5 , представника потерпілого ОСОБА_6 , захисника- адвоката- ОСОБА_7

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду із 04 березня 2014 року перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст.122 КК України.

В ході судового засідання, 17 серпня 2020 року, захисником обвинуваченого ОСОБА_3 адвокатом ОСОБА_7 повідомлено суд, що він вирішив вийти із режиму самоізоляції, в якому він перебував із березня 2020 року, в зв`язку із чим і не відвідував судові засідання.

Окрім того, захисником адвокатом ОСОБА_7 не було надано однозначної відповіді на з`ясування обставин щодо його неявки у судові засідання, призначені на 07 квітня 2020 року, 23 квітня 2020 року, 14 травня 2020 року, 29 травня 2020 року, 15 червня 2020 року, 23 червня 2020 року, 07 липня 2020 року,з підстав самоізоляції взагалі по всім справам, де він бере участь, або лише у судовому провадженні, де він виступає захисником обвинуваченого ОСОБА_3 .

Також, 07 серпня 2020 року, захисником ОСОБА_7 було скеровано до суду клопотання про його зайнятість у інших судових засіданнях у період часу із 19 серпня по 27 серпня 2020 року, але 17 серпня 2020 року у судовому засіданні, при вирішенні питання щодо відкладення судового засідання в зв`язку із неявкою обвинуваченого, захисником ОСОБА_7 зазначено у суді, що він зайнятий у інших справах на весь день у період часу з 19 по 27 серпня 2020 року. На запитання суду щодо його зайнятості саме у яких справах та в межах якого суду та часу його зайнятості, ним було повідомлено що це є «адвокатською таємницею» і він не може повідомити про це суд.

Прокурор ОСОБА_4 заявив клопотання про звернення до кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури щодо дій захисника ОСОБА_7 з метою притягнення його до дисциплінарної відповідальності, оскільки вважає причини неявки останнього у судові засідання неповажними.
Суд, заслухавши думку учасників судового розгляду представника потерпілого ОСОБА_6 , який полагався на розсуд суду, потерпілого ОСОБА_5 , який наполягав на зверненні до дисциплінарних органів, думку захисника ОСОБА_7 , який заперечував, виходить із наступного.

Злочин, у вчиненні якого обвинувачується підзахисний ОСОБА_7 , відповідно до ст. 12 КК України є злочином середньої тяжкості, але обвинувачений ОСОБА_3 заперечує продовжувати проводити судовий розгляд без участі його захисника адвоката ОСОБА_7

Принцип забезпечення обвинуваченому права на захист є фундаментальним для кримінального процесу.

Відповідно до ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий судовий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

В силу ч. 1, 2 ст. 47 КПК України захисник зобов`язаний використовувати засоби захисту, передбачені цим Кодексом та іншими законами України, з метою забезпечення дотримання прав, свобод і законних інтересів підозрюваного, обвинуваченого та з`ясування обставин, які спростовують підозру чи обвинувачення, пом`якшують чи виключають кримінальну відповідальність підозрюваного, обвинуваченого. Захисник зобов`язаний прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участю підозрюваного, обвинуваченого. У разі неможливості прибути в призначений строк захисник зобов`язаний завчасно повідомити про таку неможливість та її причини слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд, а у разі, якщо він призначений органом (установою), уповноваженим законом на надання безоплатної правової допомоги, - також і цей орган (установу).

Відповідно до ст. 138 КПК України поважними причинами неприбуття особи на виклик є: 1) затримання, тримання під вартою або відбування покарання; 2) обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; 3) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 4) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; 5) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 6) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 7) несвоєчасне одержання повістки про виклик; 8) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.
Суд, відповідно до ч. 1 ст. 324 КПК України повинен з`ясувати поважність причин неявки захисника.
З огляду на зазначене, суд доходить висновку, що обставини, які б об`єктивно унеможливлювали з`явлення захисника ОСОБА_7 у судові засідання, призначені на 07 квітня 2020 року, 23 квітня 2020 року, 14 травня 2020 року, 29 травня 2020 року, 15 червня 2020 року, 23 червня 2020 року, 07 липня 2020 року, відсутні, а тому причини його неявки суд визнає неповажними.
Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься, розумність строків (ч. 1 ст. 7 КПК України). При цьому, такі строки відповідно до статті 28 КПК України обчислюються загалом у кримінальному провадженні.
Судовий розгляд кримінального провадження здійснюється із 04 березня 2014 року, однак на сьогоднішній день, ще не допитані свідки, не досліджені письмові докази, судовий розгляд перебуває на стадії питань сторони захисту до потерпілого.
Також, слід відзначити, що на протязі останніх двох років судового розгляду кримінального провадження, захисник обвинуваченого ОСОБА_7 не прибував у судові засідання без поважних причин 30 листопада 2018 року, 15 лютого 2019 року, 19 липня 2019 року, 03 жовтня 2019 року, 22 листопада 2019 року, обвинувачений ОСОБА_3 не прибував у судові засідання в зв`язку із лікарняними 20 листопада 2018 року, 13 грудня 2018 року, 29 грудня 2018 року, 25 лютого 2019 року, 13 березня 2019 року, 01 квітня 2019 року, 15 квітня 2019 року, 06 червня 2019 року, 01 липня 2019 року, 19 липня 2019 року, 28 серпня 2019 року, 03 жовтня 2019 року, 17 жовтня 2019 року, 01 листопада 2019 року, 06 грудня 2019 року, 27 грудня 2019 року, 23 січня 2020 року, 17 лютого 2020 року, 10 березня 2020 року, 17 березня 2020, 17 серпня 2020 року.
Таким чином, така поведінка захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_7 і обвинуваченого ОСОБА_3 (неявка почергово у судові засідання на протязі двох років) взагалі перешкоджає подальшому проведенню судового розгляду кримінального провадження.
Відповідно до ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Проведення судового провадження у розумні строки забезпечує суд. Критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є: 1) складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; 2) поведінка учасників кримінального провадження; 3) спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.
Таким чином, з огляду на вищевикладене, суд вважає, що, неприбуття в судові засідання захисника ОСОБА_7 - 07 квітня 2020 року, 23 квітня 2020 року, 14 травня 2020 року, 29 травня 2020 року, 15 червня 2020 року, 23 червня 2020 року, 07 липня 2020 року, з неповажних причин призводить до невиправданого затягування судового провадження.
Відповідно до ст. 44 Правил адвокатської етики, затверджених рішенням Звітно-виборного з`їзду адвокатів України від 9 червня 2017 року, у ході судового розгляду справи адвокат не повинен вчиняти дії, спрямовані на невиправдане затягування судового розгляду справи.
З урахуванням наведених обставин, у діях адвоката вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, що полягає у порушенні правил адвокатської етики та у неналежному виконанні свого професійного обов`язку щодо явки в судове засідання.
На підставі викладеного, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора та порушити перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Дніпропетровської області питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_7 .
Зважаючи на неодноразові неявки адвоката ОСОБА_7 з неповажних причин, його поведінку у судовому засідання, що виразилась у відмові надати однозначну відповідь щодо перебування захисника у режимі самоізоляції взагалі по всім справам, де він бере участь, або лише у судовому провадженні, де він виступає захисником обвинуваченого ОСОБА_3 , а також посилання на «адвокатську таємницю» при вирішенні питання відкладення судового засідання, з урахуванням зайнятості захисника у інших судових засіданнях, суд вважає, що останній зловживає своїми процесуальними правами з метою затягування розгляду справи. І хоча КПК України не визначає поняття «зловживання правом», однак, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься, верховенство права (ч. 1 ст. 7). Такий принцип у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (ч. 2 ст. 8 КПК України). Останній у своєму рішенні від 01 липня 2014 року у справі «S.A.S. проти Франції», п. 66, визначив, що «зловживання правом» - це шкідливе здійснення права її власником в такий спосіб, який явно не відповідає або суперечить цілям, для яких таке право надане/створене.

Однак, якщо захисник неодноразово не прибуває у судове засідання, з неповажних причин, то така реалізація права спрямована не на забезпечення належного захисту інтересів обвинуваченого.
З огляду на викладене, дії захисника щодо неприбуття в судове не тільки не відповідають меті отримання права на справедливий суд, але й порушують права інших учасників кримінального провадження, а також суперечать завданням і засадам кримінального провадження в частині отримання швидкого і ефективного судового розгляду.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 20, 28, 46, 47, 138 350, 375 КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора ОСОБА_4 про звернення до Кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області на дії захисника ОСОБА_7 , - задовольнити.
Порушити перед Кваліфікаційно - дисциплінарною комісією адвокатури Дніпропетровської області питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_7 ( свідоцтво №70 видане 11.09.1993 року Дніпропетровською обласною КДКА номер рішення 1-9/93а).
Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною 1 статті 392 КПК України.

Головуюча: ОСОБА_1