печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 серпня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Третього слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий Третього слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу - тримання під вартою, застосованого щодо ОСОБА_5 .

Обґрунтовуючи клопотання посилається на те, що Територіальним управлінням ДБР розташованим у м. Києві, за процесуального керівництва військової прокуратури Київського гарнізону, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні

№ 0000031 від 12.03.2020 за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України.

Слідчий зазначає, що строк тримання під вартою ОСОБА_5 спливає 23.08.2020 року, однак до даного часу закінчити досудове розслідування неможливо, у зв`язку із необхідністю проведення певного кола процесуальних та слідчих дій та відсутністю підстав для зміни запобіжного заходу ОСОБА_5 на непов`язаний з триманням під вартою, оскільки він підозрюється, у вчиненні тяжкого злочину. На думку слідчого, з метою уникнення кримінальної відповідальності, перебуваючи на волі, ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, що негативно відобразиться на стані досудового розслідування та прийнятті кінцевого процесуального рішення.

Заслухавши думку прокурора, який підтримав клопотання, підозрюваного та його захисника, які просили відмовити у задоволенні клопотання, обравши запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що 23.05.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

25.05.2020 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва відносно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 20.07.2020 із визначенням застави у розмірі 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 525500 (п`ятсот двадцять п`ять тисяч п`ятсот) гривень.

15.07.2020 року строк досудового розслідування продовжено військовим прокурором Київського гарнізону до трьох місяців.

16.07.2020 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_5 продовжено строк тримання під вартою до 23.08.2020 із визначенням застави у розмірі 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 525500 (п`ятсот двадцять п`ять тисяч п`ятсот) гривень.

Строки досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва до 23.10.2020 року.

За загальним правилом, визначеним ч. 1 ст. 219 КПК України, досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

У відповідності до положень ст. ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення у строки, встановлені ст. 219 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Як вбачається з тексту ухвал слідчих суддів Печерського районного суду м. Києва запобіжний захід у вигляді тримання під вартою був застосований до підозрюваного ОСОБА_5 та продовжувався строк його дії з урахуванням тяжкості інкримінованого йому злочину та даних про особу.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи лише з фактичних даних, що в містяться в матеріалах клопотання, приходжу до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин.

Враховуючи, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ), слідчий суддя дослідивши матеріали кримінального провадження, вважає, що продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 відповідає меті застосування запобіжного заходу у відповідності до ч.1 ст.177 КПК України - забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, оскільки ризики, які були наявні при вирішені питання про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного продовжують існувати.

Крім того, судовим розглядом встановлено, що на даний час з об`єктивних причин не проведено ряд слідчих та процесуальних дій, які мають значення для вирішення питань, передбачених ст.2 КПК України.

Підстав для визначення ОСОБА_5 запобіжного заходу не пов`язаного з обмеженням волі, а також зменшення розміру застави слідчий суддя не вбачає.

Керуючись ст. ст.177,178,183,199 КПК України,-

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 16.10.2020 року включно. Визначити ОСОБА_5 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 250 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 525 500,00 грн.

Застава вноситься на наступний рахунок ТУ ДСА України в м. Києві:

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059

Банк отримувача ДКСУ, м. Київ

Код банку отримувача (МФО) 820172

Рахунок отримувача UA1012089.

В разі внесення застави, вважати, що до ОСОБА_5 застосований запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та роботи;

не відлучатись із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України;

утримуватися від спілкування із свідками та підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

носити електронний засіб контролю.

У разі внесення застави визначити строк дії покладених обов`язків до 19.10.2020 включно .

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1