Справа № 404/5661/20
Номер провадження 1-кс/404/1570/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2020 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , за участю скаржника - ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в місті Кропивницькому скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з вище вказаною скаргою, відповідно до якої просив:

-визнати протиправною бездіяльність службових осіб Кропивницького відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_3 від 16.09.2020 року про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 397 КК України;

-зобов`язати начальника Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення на підставі заяви адвоката ОСОБА_3 від 16.09.2020 року про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 397 КК України.

На обґрунтування скарги зазначено, що 16.09.2020 року ОСОБА_3 звернувся з заявою до Кропивницького ВП ГУНП В Кіровоградській області про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 397 КК України.

На даний час відомості в ЄРДР не внесли, в зв`язку з чим досудове розслідування не розпочато.

Слідчий та прокурор викликались в судове засідання не з`явились, їх неявка не перешкоджає у вирішенні заявлених вимог за поданою скаргою.

Заслухавши пояснення скаржника, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Встановлено, що 16.09.2020 року до Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 подано заяву про те, що 16.09.2020 року о 11-06 год., за адресою: Кіровоградська область, м. Кропивницький, вул. Габдрахманова, 1 ст. сержант ОСОБА_4 , яка є судовою охороною не пропускає заявника в приміщення Кіровського районного суду міста Кіровограда та хоче провести огляд заявника та його речей.

Вказана заява згідно до талону-повідомлення єдиного обліку зареєстрована в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області за №48438.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Разом із тим, за змістом ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення.

Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Тобто, з огляду на вказані положення, розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР та поняття реєстрації заяв, які є різними за своєю суттю.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч.5 ст. 214 КПК України).

Таким чином невнесення відомостей до ЄРДР із заяв, які за своєю суттю не є заявами про кримінальне правопорушення, не є бездіяльністю слідчого чи прокурора в розумінні положень п.1 ч.1 ст. 303 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь - які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення. Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Кримінальним кодексом України передбачено, які саме діяння є кримінальними правопорушеннями (злочинами), в чому полягає об`єктивна та суб`єктивна сторона того чи іншого злочину, кваліфікуючі ознаки та інше. У випадках, якщо в заяві чи повідомленні є ті чи інші об`єктивні дані, що свідчать дійсно про ознаки того чи іншого злочину, то підстави вважати таку заяву чи повідомлення саме заявою чи повідомленням про злочини і тільки такі заяви чи повідомлення повинні вноситися до ЄРДР. Якщо ж у повідомленнях чи заявах таких ознак немає, то вони не можуть вважатись такими, які підлягають обов`язковому внесенню до ЄРДР.

Згідно до ст. 10 КПК України не може бути привілеїв чи обмежень у процесуальних правах, передбачених цим Кодексом, за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних чи інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, громадянства, освіти, роду занять, а також за мовними або іншими ознаками.

Частина 2 статті 397 КК України передбачає відповідальність за вчинення в будь-якій формі перешкод до здійснення правомірної діяльності захисника чи представника особи по наданню правової допомоги або порушення встановлених законом гарантій їх діяльності та професійної таємниці, вчинені службовою особою з використанням свого службового становища.

Об`єктом злочину є встановлений законом порядок здійснення правосуддя в частині забезпечення права особи на й захист чи представлення й інтересів під час розгляду справи у суді, а також нормальна діяльність захисника чи представника особи

Потерпілими від цього злочину є захисник та представник особи

Об`єктивна сторона злочину може характеризуватися діями або бездіяльністю і проявляється у 1) вчиненні у будь-якій формі перешкод до здійснення правомірної діяльності захисника чи представника особи з надання правової допомоги, 2) порушенні встановлених законом гарантій їх діяльності та професійної таємниці

Склад розглядуваного злочину у першій його формі має місце тоді коли вчинення зазначених перешкод а) здійснюється щодо правомірної діяльності захисника чи представника особи, б) предметом такої діяльності є надання правової допомоги

Вчинення в будь-якій формі перешкод означає створення перепон для здійснення правомірної діяльності захисника чи представника особи з надання правової допомоги шляхом застосування психічного чи фізичного насильства, підкупу, безпідставної відмови у наданні таким особам необхідних для виконання ними своїх повноважень документів чи іншої інформації, неправомірне позбавлення зазначених осіб права захищати особу чи представляти її інтереси в суді або у будь-який інший спосіб.

Порушення встановлених законом гарантій діяльності захисника чи представника особи - це будь-які протиправні дії, які, зокрема посягають на встановлений законом порядок запрошення чи призначення захисника або допуску представника особи до участі у справі, пов`язані з безпідставним усуненням їх від участі у справі, позбавляють їх можливості відповідно до закону реалізувати свої повноваження у повному обсязі.

Рішенням Вищої ради правосуддя затверджено Положення про Службу судової охорони від 4 квітня 2019 р. № 1051/0/15/19, згідно до якого служба судової охорони (Служба) визнається державним органом у системі правосуддя для забезпечення охорони та підтримання громадського порядку в судах, яка складається з центрального органу управління (Центральний апарат) та територіальних підрозділів (управлінь) Служби.

Відповідно до п. 14 вказаного положення: службі та її співробітникам для здійснення покладених на них повноважень, крім іншого надається право вимагати від осіб, які входять до приміщень суду, органів та установ системи правосуддя, пред`явлення документа, що посвідчує особу; перевіряти в осіб, які входять до приміщень суду, органів і установ системи правосуддя, документи, що посвідчують особу, та за наявності обґрунтованих підстав вважати, що перебування особи на об`єктах охорони створює загрозу безпеці суддів, працівників суду, об`єктів охорони, порушення громадського порядку, обмежувати допуск таких осіб до об`єктів охорони; здійснювати поверхневу перевірку осіб, які входять на об`єкти охорони, шляхом їх візуального огляду та огляду їх речей, проведення по поверхні вбрання осіб спеціальним приладом або засобом.

Наказом голови Кіровського районного суду міста Кіровограда №11/123 від 11.08.2020 року затверджено правила пропуску осіб до приміщення Кіровського районного суду міста Кіровограда та транспортних засобів на територію Кіровського районного суду міста Кіровограда.

Так, п.п.1.10 вказаного положення передбачено, що контроль за здійсненням пропускного режиму покладається на начальника територіального управління (командирів підрозділів охорони) Служби, що здійснюють їх охорону, а також на голову, керівника апарату суду, які інформують начальника територіального управління (командирів підрозділів охорони) Служби про порушення вимог цих Правил працівниками Служби; п.п. 3.11 передбачено, що відвідувачам суду забороняється проходити до службових приміщень суду, у тому числі до кабінетів, вхід до яких здійснюється через коридори загального користування. Вхід до вказаних приміщень дозволяється виключно за дозволом голови чи заступника голови суду, суддів, керівника чи заступника керівника апарату суду в залежності від мети візиту. Працівникам правоохоронних органів, адвокатам та іншим особам дозволено прохід на другий та третій поверх суду, поза межами участі у судових засіданнях, виключно за дозволом голови чи заступника голови суду; п.п. 3.12 передбачено, що адвокати пропускаються за пред`явленням документа, що посвідчує особу адвоката. Під час здійснення пропуску адвокатів забороняється проводити огляд документів, пов`язаних із здійсненням адвокатської діяльності. У ході візуального огляду вмісту валіз, сумок, портфелів тощо в частині можливої наявності в них заборонених для пронесення предметів працівник Служби може застосовувати освітлювальний ліхтарик, не допускаючи при цьому безпосереднього контакту з такими документами.

Згідно до ч. 3 ст.7 Правил адвокатської етики: адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

Відповідно до ст.42 Правил адвокатської етики: представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог Правил.

З аналізу практики ЄСПЛ вбачається, що Суд розмежував поняття огляду, як явне втручання в право на повагу до приватного життя, або професійної діяльності від існування низки елементів, що стосуються розгляду питання про те, чи впливають такі заходи, яких уживають поза будинком або в приватних приміщеннях. Так на прикладі огляду журналіста в аеропорту Суд відзначив, що авіапасажир фактично погоджується на проведення огляду, обираючи цей вид транспорту для подорожі та у нього є свобода вибору: не брати із собою особисті предмети/інформацію або зазнати обшуку. Інша справа, коли індивідуум може бути зупинений у будь-якому місці й у будь-який час без попереднього повідомлення та без якого-небудь вибору щодо того, чи слід погоджуватися на огляд.
Вищенаведені правила пропуску осіб до приміщення Кіровського районного суду міста Кіровограда розміщені, як на сайті суду, так і на інформаційній дошці, ними же крім інших норм права керуються працівники судової охорони, використовуючи в своїй роботі, як показники метало детектору, так і візуально оцінюючі зміст речей, які намагаються пронести відвідувачі державної установи.

Із змісту заяви ОСОБА_3 від 16.09.2020 року вбачається, що 16.09.2020 року о 11-06 год., за адресою: Кіровоградська область, м. Кропивницький, вул. Габдрахманова, 1 ст. сержант ОСОБА_4 , яка є працівником судової охорони не пропускає заявника в приміщення Кіровського районного суду міста Кіровограда та хоче провести його огляд та його речей, в зв`язку з чим вчинено перешкоди до здійснення правомірної діяльності захисника.

Разом з тим, заявником не наведено обставин на підтвердження фактичних даних, які свідчать про вчинення працівником судової охорони саме кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 397 КК України, не зазначено в чому саме полягає кримінальне правопорушення, не розкрита сутність перешкод у діяльності адвоката, не зазначено які вимоги до нього було пред`явлено працівниками служби судової охорони поза межами їх повноважень, або в порушення ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Слідчим суддею були проаналізовані доводи заявника, на які він посилався обґрунтовуючи необхідність внесення відомостей до ЄРДР, встановлено що заява ОСОБА_3 про вчинення перешкод до здійснення правомірної діяльності захисника не містить жодних достовірних посилань на факти, або обставини, які свідчили б про вчинення кримінального правопорушення, що виключає підстави для внесення до ЄРДР повідомлення про злочин.

За наведених підстав у задоволенні скарги необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 214, 303, 306-307, 309 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:
В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1