Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14.09.2020 слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ управління поліції в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка є громадянкою України, не працює, не одружена, має двох малолітніх дітей (зі слів), зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає в наметовому містечку в м. Києві (зі слів),

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ управління поліції в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_7 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
Обґрунтовуючи клопотання, слідчий зазначав, що у провадженні СВ управління поліції в метрополітені ГУ Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0000634 від 11.09.2020 року, зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 11.09.2020 приблизно о 20 год. 23 хв., ОСОБА_4 рухаючись по ескалатору на станції метро «Шулявська» КП «Київський метрополітен» у м. Києві, перебуваючи позаду потерпілої ОСОБА_8 , побачила в сумці, яка знаходилась на правому передпліччі останньої гаманець. У цей час у ОСОБА_4 виник злочинний умисел на повторне таємне викрадення чужого майна.
Реалізуючи даний злочинний умисел, направлений на незаконне, безоплатне вилучення чужого майна поза волею його власника, ОСОБА_4 скориставшись відсутністю уваги з боку потерпілої та тим, що за її діями ніхто з пасажирів ніхто не спостерігає, 11.09.2020 приблизно о 20 год. 28 хв., умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, рухаючись по ескалатору на станції метро «Шулявська» КП «Київський метрополітен» у м. Києві, повторно таємно викрала з гаманця, який знаходився в сумці, яка в свою чергу знаходилась на правому передпліччі ОСОБА_8 грошові кошти в сумі 400 (чотириста) гривень, купюрами номіналом по 200 (гривень) в кількості 2 (дві) штуки, які належить потерпілій, спричинивши останній матеріальну шкоду на вказану суму.
У подальшому, ОСОБА_4 маючи можливість розпорядитись викраденим майном, поклала викрадені 2 (дві) купюри номіналом по 200 (двісті) гривень до своєї нижньої білизни, в яку була вдягнена на той час та почала подальший рух по ескалатору на вихід зі станції, однак на проміжному вестибюлі між нижнім та верхнім ескалатором була затримана ОСОБА_8 та іншими пасажирами.
Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у повторному таємному викраденні чужого майна (крадіжка), тобто у вчиненні кримінального правопорушенні (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
12.09.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
Необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтована наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватись від органу досудового розслідування; впливати на потерпілу та свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Посилаючись на те, що саме такий запобіжний захід як тримання під вартою зможе забезпечити виконання підозрюваною, покладених на неї процесуальних обов`язків і запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, слідчий просив клопотання задовольнити та застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 42 020 грн.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з викладених у ньому підстав та просив клопотання задовольнити.
Підозрювана у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечувала.
Захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечила, вказавши на те, що ризики не доведені, підозрювана співпрацює зі слідством, проживає в наметовому містечку в м. Києві, має на утриманні двох малолітніх дітей, а тому просила застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Вислухавши пояснення осіб, які беруть участь у розгляді клопотання, вивчивши клопотання та додані до нього документи, приходжу до наступного висновку.
Установлено, що відомості про кримінальне правопорушення за ч. 2 ст. 185 КК України внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000634 від 11.09.2020.
11.09.2020 ОСОБА_4 було затримано.
12.09.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені ст. 178 КПК України (ч. 1 ст. 178 КПК України).
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу враховую: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється, відсутність офіційного місця роботи, відсутність місця проживання у м. Києві.
Відповідно до Рішень Європейського суду з прав людини у справах «Нечипорук і Йонкало проти України», «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, хоча те, що саме може вважатися обґрунтованим, залежить від усіх обставин справи.
З доданих до клопотання документів вбачається обґрунтована підозра щодо вчинення підозрюваною кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 185 КК України.
Крім того, враховую наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватись від органу досудового розслідування; впливати на потерпілу та свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Прокурором у судовому засіданні було доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Доказів, які б вказували на те, що інший запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, зможе забезпечити виконання підозрюваною, покладених на неї процесуальних обов`язків і запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, стороною захисту не надано.
Таким чином, приходжу до висновку про обґрунтованість клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Оскільки в судовому засіданні доведено необхідність застосування до підозрюваної такого виду запобіжного заходу як тримання під вартою, останній також підлягає визначення розміру застави в порядку передбаченому ч. 3 ст. 183 КПК України з покладанням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
При визначені розміру застави, враховую обставини кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваної, які зазначені вище, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, майновий стан підозрюваної, а тому вважаю, що застава у межах десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 21 020 грн. забезпечить виконання підозрюваною, покладених на неї обов`язків, виходячи з усіх обставин справи.
Керуючись ст.ст. 175 - 178, 182 - 184, 193, 194, 196, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ управління поліції в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Визначити строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 днів до 09.11.2020 включно.
Визначити відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у межах десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 21 020 (двадцять одна тисяча двадцять) грн., яка може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: UA1012089, отримувач ТУДСАУ в місті Києві, , банк Державна казначейська служба України м. Київ, МФО - 820172, призначення платежу: застава, № ухвали суду, прізвище, ім`я, по батькові платника застави.
Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрювану ОСОБА_4 , у разі внесення застави, наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;
- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Визначити термін дії обов`язків, покладених на підозрювану у разі внесення застави, з дня внесення застави строком на два місяці.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1