Справа № 462/7036/20
провадження 1-кс/462/1799/20
У Х В А Л А

06 листопада 2020 року слідчий суддя Залізничного районного суду м.Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Львові клопотання слідчого Залізничного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 , погоджене із прокурором Залізничного відділу Львівської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001758 від 05.11.2020 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України,

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт.Середнє Ужгородського району Закарпатської області, ромської національності, громадянина України, не працюючого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає на АДРЕСА_2 , неодноразово судимого, востаннє - 26.12.2019 року Мукачівським міськрайонним судом Закарпатської області за ч.2 ст.185, ч.ч.1, 4 ст.70 КК України на 2 років 6 місяців позбавлення волі, звільненого 08.09.2020 року згідно ухвали Сарненського районного суду Рівненської області від 01.09.2020 року умовно-достроково на підставі ст.81 КК України від подальшого відбування покарання на невідбутий строк 2 місяці 10 днів,

встановив:

06.11.2020 року слідчий СВ Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 , за погодженням із прокурором, звернувся до слідчого судді Залізничного районного суду м.Львова з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що в його провадженні знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного 05.11.2020 року до ЄРДР за № 0001758, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, підозрюваним у якому є ОСОБА_6 . Підозра обґрунтована зібраними слідством доказами. Зазначає, що в ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України. Зокрема, підозрюваний не має достатніх соціально-стримуючих факторів, оскільки не має постійного місця проживання на території м.Львова та Львівської області, не працевлаштований, не одружений, веде кочовий спосіб життя, що з огляду на тяжкість покарання, яке загрожує йому у випадку визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, свідчить про те, що він може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Крім того, є ризик вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушень, оскільки він протягом 24 годин вчинив декілька однорідних кримінальних правопорушень. Спосіб вчинення злочину, характеризує ОСОБА_6 , як особу, що немає достатніх моральних цінностей, соціально-стримуючих факторів, схильного для досягнення своїх злочинних цілей, свідоме нехтування підозрюваним не лише вимогами законодавства, але і загальноприйнятими морально-етичними цінностями, який залишаючись на волі може продовжити вчиняти кримінальні правопорушення. Вказане кримінальне правопорушення підозрюваний вчинив будучи 08.09.2020 згідно ухвали Сарненського районного суду Рівненської області від 01.09.2020, звільнений умовно-достроково, на підставі ст.81 КК України, від подальшого відбування покарання на невідбутий термін 2 місяці 10 днів, після засудження 26.12.2019 Мукачівським міськрайонним судом Закарпатської області за ч.2 ст.185, ч.ч.1, 4 ст.70 КК України до покарання у виді 2 років 6 місяців позбавлення волі. Вважає, що інші більш м`які запобіжні заходи не можуть запобігти таким ризикам, тому просить обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали, покликаючись на мотиви такого, яке просять задовольнити, застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. При цьому, прокурор зауважив, що підозрюваний хоча і не заперечує причетності до інкримінованого йому кримінального правопорушення, проте дає суперечливі і непослідовні показання, змінюючи такі, чим перешкоджає кримінальному провадженню.
Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання заперечили, зазначивши, що доводи сторони обвинувачення на підтвердження обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є безпідставними, наведені у клопотанні ризики є формальними, жодним чином недоведеними. Вважають, що більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, також зможе забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_6 .

Заслухавши доводи сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Клопотання відповідає вимогам ст.184 КПК України.

Копію клопотання та матеріалів, якими обґрунтовано необхідність застосування запобіжного заходу, підозрюваний отримав у строк, передбачений ч.2 ст.184 КПК України.

Відповідно до витягу з кримінального провадження № 0001758, 05.11.2020 року до ЄРДР внесено відомості про кримінальне правопорушення, кваліфіковане за ч.3 ст.185 КК України.
05.11.2020 року ОСОБА_6 затримано на підставі ст.208 КПК України та цього ж дня йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України (таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно та поєднане з проникненням у сховище), за обставин того, що він, 05.11.2020, близько 05:30 год., маючи умисел на таємне викрадення чужого майна (крадіжку), з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, діючи протиправно, тобто усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння та його суспільно-небезпечні наслідки, і бажаючи їх настання, перебуваючи за адресою: м. Львів, вул. Каховська, 27, шляхом розбиття вікна проник в автомобіль марки «Mercedes-Benz GLA 250», д.н.з. НОМЕР_1 , котрий належить ОСОБА_7 звідки, діючи таємно, впевнившись, що за його діями ніхто із сторонніх осіб не спостерігає, повторно, викрав, а саме, скориставшись відсутністю сторонньої уваги, шляхом вільного доступу, із салону автомобіля, до котрого відсутній вільний доступ сторонніх осіб, заволодів годинником наручним марки «Chopard», вартістю 2500 гривень та грошовими коштами в сумі 500 гривень, тим самим спричинивши потерпілій матеріальної шкоди на загальну суму 3000 гривень.

Крім цього, ОСОБА_6 05.11.2020, близько 06:00 год., маючи умисел на таємне викрадення чужого майна (крадіжку), з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, діючи протиправно, тобто усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння та його суспільно-небезпечні наслідки, і бажаючи їх настання, перебуваючи за адресою: м. Львів, вул. Городоцька, 303, шляхом пошкодження кришки багажника проник в автомобіль марки «Volkswagen Passat», д.н.з. НОМЕР_2 , котрий належить ОСОБА_8 , звідки, діючи таємно, впевнившись, що за його діями ніхто із сторонніх осіб не спостерігає, повторно, викрав, а саме, скориставшись відсутністю сторонньої уваги, шляхом вільного доступу, із салону автомобіля, до котрого відсутній вільний доступ сторонніх осіб, заволодів сумкою чоловічою фірми «Jeep», вартістю 600 гривень, в якій знаходився гаманець фірми «Lucky», вартістю 499 гривень, у котрому були грошові кошти в розмірі 2 000 гривень, парфуми «Zara Gold», вартістю 250 гривень, флеш-накопичувач, вартістю 200 гривень, інші документи та платіжні картки, які не становлять матеріальної цінності для потерпілого, тим самим спричинивши потерпілому матеріальної шкоди на загальну суму 3549 гривень.

Також, ОСОБА_6 05.11.2020, близько 06:05 год., маючи умисел на таємне викрадення чужого майна (крадіжку), з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, діючи протиправно, тобто усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння та його суспільно-небезпечні наслідки, і бажаючи їх настання, перебуваючи за адресою: м. Львів, вул. Городоцька, 303, шляхом розбиття вікна проник в автомобіль марки «Mitsubishi Outlander», д.н.з. НОМЕР_3 , котрий належить ОСОБА_9 , звідки, діючи таємно, впевнившись, що за його діями ніхто із сторонніх осіб не спостерігає, повторно, викрав, а саме, скориставшись відсутністю сторонньої уваги, шляхом вільного доступу, із салону автомобіля, до котрого відсутній вільний доступ сторонніх осіб, заволодів флеш-накопичувачем, об`ємом 4 ГБ, вартістю 300 гривень, тим самим спричинивши потерпілому матеріальну шкоду на вказану суму.

Відповідно до ст.ст. 131, 132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Обставинами, що дають підстави підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення є наявність в матеріалах досудового розслідування достатніх об`єктивних доказів, тобто обґрунтованість підозри підтверджуються матеріалами кримінального провадження, зокрема, протоколами огляду місця події від 05.11.2020 року, протоколами допиту потерпілих ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення.

Будучи допитаним 05.11.2020 року, підозрюваний ОСОБА_6 свою вину в інкримінованому злочині визнав, дав відповідні показання.
Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, перелік яких міститься в клопотанні, а документи, які містять такі дані, надані до суду разом з клопотанням. Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.
Більше того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_6 до вчинення вказаного кримінального правопорушення в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої підозри.
Перевіряючи доводи клопотання на предмет наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що докази та обставини, на які посилаються слідчий та прокурор, дають достатні підстави для висновку про наявність таких ризиків.

Так, слідчий суддя враховує специфіку злочину, за яким оголошено підозру, конкретні обставини, мотиви, час і місце, спосіб скоєння такого та тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання лише у виді позбавлення волі на строк до 6 років, а також бере до уваги дані про особу підозрюваного, який неодноразово судимий за вчинення корисливих злочинів, не одружений, за місцем реєстрації не проживає, за даними слідства веде кочовий спосіб життя, офіційно не працевлаштований, не має постійного законного джерела доходів, з його слів, він має тимчасові підробітки і цивільну дружину, з якою має п`ятеро дітей, проте об`єктивного підтвердження таких обставинам не надано. Наведене свідчить про відсутність у підозрюваного достатніх соціально-стримуючих факторів.
Також встановлено, що ОСОБА_6 , будучи засудженим 26.12.2019 року Мукачівським міськрайонним судом Закарпатської області за ч.2 ст.185, ч.ч.1, 4 ст.70 КК України на 2 років 6 місяців позбавлення волі та звільненим 08.09.2020 року згідно ухвали Сарненського районного суду Рівненської області від 01.09.2020 року умовно-достроково на підставі ст.81 КК України від подальшого відбування покарання на невідбутий строк 2 місяці 10 днів, знову підозрюється у вчиненні 05.11.2020 року злочину проти власності - трьох епізодів крадіжок, вчинених повторно та поєднаних з проникненням в сховище, що є проявом цинізму і свідчить про системність його злочинних дій, небажання підозрюваного стати на шлях виправлення, а продовжувати злочинну діяльність.

Таким чином, враховуючи наведене, беручи до уваги дані про особу підозрюваного, конкретні обставини вчинення злочину, вважаю, що можливість того, що підозрюваний ОСОБА_6 , перебуваючи на волі та будучи обізнаним про суворість передбаченого законом покарання за вчинене, може переховуватись від органів досудового розслідування, і в подальшому суду та вчинити інше кримінальне правопорушення, враховуючи наведені обставини, реально існує.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що хоча тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, проте жодний більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не буде достатнім для запобігання вищевказаним ризикам, наявність яких доведена в судовому засіданні слідчим та прокурором.

Доводи підозрюваного про незадовільний стан його здоров`я не знайшли свого об`єктивного підтвердження під час розгляду клопотання.

Аналіз наведеного дає підстави слідчому судді дійти висновку, що в даному випадку суспільний інтерес в триманні підозрюваного під вартою, не зважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом свободи особистості, тому для запобігання ризикам, які зазначені в клопотанні та доведені стороною обвинувачення в судовому засіданні, з метою забезпечення дієвості кримінального провадження та процесуальної поведінки підозрюваного, забезпечення процесуальних дій слідчого, клопотання слід задовольнити та обрати підозрюваному ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів, при цьому строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Задовольняючи клопотання слідчого про обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя визначає строк дії ухвали у шістдесят днів, тобто, з врахування його затримання 05.11.2020 року, - до 03.01.2021 року включно.

Щодо альтернативного визначення розміру застави, слідчий суддя зазначає наступне.
Так, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, що згідно ст.12 КК України є тяжким злочином.
Згідно з ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до ч.5 ст.182 КПК України, щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
За приписами ч.4 ст.182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Водночас, згідно з ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею; щодо злочину, передбаченого ст.ст. 255-255-3 КК України.
Таким чином, альтернативне не визначення розміру застави є правом слідчого судді, а таке рішення приймається із врахуванням наявних ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного та сукупності всіх обставини, визначених ст. 178 КПК України.
Клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою взагалі не містить жодних доводів щодо доцільності не визначення підозрюваному альтернативного розміру застави.
Слідчий суддя звертає увагу, що тривале та безальтернативне тримання особи під вартою, протиправність дій якої не підтверджена вироком суду, може вважатись виправданим лише за виняткових умов.

Враховуючи наведене, за не доведеності виняткових обставин для безальтернативного тримання підозрюваного під вартою, слідчий суддя вважає, що підозрюваному слід визначити альтернативну заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 42040 грн.

На переконання слідчого судді, застава у вказаному розмірі буде визначатися саме тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, у випадку ухилення від слідства та суду та/або порушення встановлених обов`язків, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб присікти у підозрюваного бажання сховатися, перешкоди слідству, знищити чи приховати речові докази, впливати на потерпілих та свідків чи не виконувати процесуальні обов`язки.

Крім цього, при внесенні застави, вважаю, що слід покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, що забезпечить дієвість кримінального провадження, процесуальну поведінку підозрюваного та процесуальні дії слідчого.

Керуючись ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 395 КПК України,

постановив:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001758 від 05.11.2020 року ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали до 03.01.2021 року включно.

Визначити ОСОБА_6 заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 42040 грн., яку підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право внести у будь-який момент на депозитний рахунок для внесення застави (UA0000757; отримувач: Територіальне управління державної судової адміністрації України в Львівській області, ; банк отримувача: Державна казначейська служба України, м. Київ).

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки:

1)прибувати до суду, слідчого судді, процесуального прокурора та слідчого за першою вимогою;
2)повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

3)докласти зусиль до пошуку роботи.

Якщо підозрюваний ОСОБА_6 , в разі внесення застави, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Копію ухвали негайно після її проголошення вручити підозрюваному.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя /підпис/

З оригіналом згідно.

Слідчий суддя: ОСОБА_1