Справа № 405/4905/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 вересня 2020 року колегія суддів Ленінського районного суду міста Кіровограда в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Кропивницький обвинувальний акт з доданими матеріалами у кримінальному провадженні № 0000036 від 03.03.2019 року за обвинуваченням:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 305, ч.3 ст. 307 КК України;
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 307 КК України;
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України,
за участю учасників кримінального провадження:
прокурора: ОСОБА_8 ,
захисників: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,
обвинувачених: ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5

ВСТАНОВИЛА:

судом у відповідності з вимогами ч. 3 ст. 331 КПК України поставлено на обговорення питання доцільності продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_7 під вартою, який спливає 13.09.2020.
Прокурором вказано на доцільність продовження строку обвинуваченому ОСОБА_7 у виді тримання під вартою, з огляду на те, що останній знаходячись на волі зможе впливати на свідків, крім того є ризики переховування обвинуваченого від суду, вчинення інших кримінальних правопорушень, так як останній раніше судимий.
Захисник ОСОБА_9 в судовому засіданні вказала, що клопотання прокурора є необґрунтованим та заявила клопотання про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_7 з тримання під вартою на домашній арешт, так як у нього є постійне місце проживання, характеризується позитивно. Перебуває під вартою значний час. За наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі
Обвинувачений ОСОБА_7 підтримав позицію захисника.
Заслухавши думку учасників кримінального провадження, колегія суддів приходить до наступного.
Ухвалою Ленінського районного суду м.Кіровограда від 16.07.2020 обвинуваченому ОСОБА_7 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 13.09.2020.
Згідно із ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема, переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Так, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки (п. 5 ч. 2ст.183 КПК України).
Вирішуючи питання щодо продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини, допустимими підставами для взяття й утримання особи під вартою є наявність з боку підозрюваного таких загроз як: перешкоджання розслідуванню, вплив на свідків та інших осіб, ухилення від слідства та суду або повторне вчинення злочину (рішення ЄСПЛ від 02.10.2014 р. у справі «Воляник проти України»). Крім цього, судом взято до уваги позицію Європейського суду з прав людини, яка висвітлена в рішенні ЄСПЛ від 06.04.2000р. у справі «Лабіта проти Італії», в якому зазначено, що тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Суд враховує обставини, передбачені ст.178 КПК України, зокрема вік, стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, наявність постійного місця проживання, а також наявність судимостей.
Встановлено, що обвинувачений ОСОБА_7 неодружений, має на утриманні неповнолітню дитину, органом досудового розслідування обвинувачується у вчинені кримінального правопорушення, яке відповідно до ст.12 КК України є особливо тяжким злочином, санкція якого передбачає від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, раніше неодноразово судимий за аналогічні злочини у сфері обігу наркотичних засобів і психотропних речовин.
Крім того, в провадженні Ленінського районного суду м. Кіровограда перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 307, ч.2 ст. 306, ч.2 ст. 321, ч.2 ст. 311 КК України, що свідчить про наявність ризиків, встановлених п.1, п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість переховуватись від суду, можливість вчинення інших кримінальних правопорушень чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

На думку колегії суддів, такими ознаками є тяжкість та підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину, можливість незаконного впливу на свідків, ухилення від явки до суду та вчинення інших кримінальних правопорушень, зокрема і в сфері обігу наркотичних засобів та психотропних речовин.
Станом на час розгляду питання доцільності продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, змінився склад суду, питання про необхідність розпочинати судовий розгляд з початку та здійснювати повторно всі або частину процесуальних дій, які вже здійснювались під час судового розгляду до заміни судді не вирішено, не допитані обвинувачені, свідки, не досліджені матеріали кримінального провадження, суд з метою запобігання спробам: переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, вважає за доцільне продовжити ОСОБА_7 строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України не зможуть запобігти доведеним ризикам та забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Наразі матеріали провадження не містять переконливих даних про застереження, які б на даний час унеможливлювали перебування обвинуваченого під вартою.
Керуючись ст.ст.177, 331 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:
продовжити обвинуваченому ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 строк тримання під вартою на шістдесят днів, а саме до 31.10.2020, включно.
Розмір застави залишити не змінним визначивши її у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 126 120 грн., які необхідно внести на депозитний рахунок: рахунок отримувача № UA0002505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області, , банк отримувача ДКСУ, м. Київ. Призначення платежу: забезпечення виконання рішення згідно статті 182 КПК України по справі № 0000036 від 03.03.2019 року.
При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_7 з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_7 на строк до 31.10.2020 року наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до суду;
- не відлучатися без дозволу суду із населеного пункту, в якому він зареєстрований і проживає;
- утримуватись від спілкування зі свідками та іншими обвинуваченими по кримінальному провадженню.
Роз`яснити ОСОБА_7 , що відповідно до ч.ч.8, 9 ст.182 КПК України у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Питання про звернення застави в дохід держави вирішується, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. У разі звернення застави в дохід держави суддя вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.
Копію ухвали суду направити до ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» для виконання, вручити прокурору та обвинуваченому.
Ухвала набирає законної сили після її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_3

ОСОБА_2