Справа №636/3933/20
Провадження №1-кс/636/967/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 листопада 2020 року м. Чугуїв

Слідчий суддя Чугуївського міського суду Харківської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю скаржника ОСОБА_3 , розглянувши матеріали скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених відповідальних посадових осіб Чугуївського ВП ГУНП в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення,-
ВСТАНОВИВ:
04.11.2020 року до суду надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених відповідальних посадових осіб СВ Чугуївського ВП ГУНП в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. В зазначений скарзі ОСОБА_3 просив поновити строк на звернення до суду з вказаною скаргою та зобов`язати начальника Чугуївського ВП ГУНП в Харківській області внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Зі змісту скарги слідує, що 12.10.2020 року скаржник звернувся до Чугуївського ВП ГУНП в Харківській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення. 03.11.2020 року скаржник особисто отримав відповідь ВП згідно якої матеріал за його зверненням щодо протиправних дій, у встановленому законом порядку, зареєстровано в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені правопорушення і інші події Чугуївського ВП ГУНП в Харківській області. У зв`язку з відсутністю ознак кримінального правопорушення, перевірка викладених у повідомленні відомостей проводилась відповідно до порядку, передбаченому ЗУ «Про звернення громадян».

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Під час розгляду скарги в суді скаржник її підтримав та просив задовольнити. Крім того просив поновити строк на звернення до суду з цією скаргою посилаючись на те, що він скаржником пропущений з поважних причин, оскільки відповідь Чугуївського ВП ГУНП України в Харківській області, з якої слідує, що відомості по заяві до ЄРДР внесені не були, отримано ОСОБА_3 особисто лише 03.11.2020 року, наступного дня останній звернувся до суду з цією скаргою.
Представник Чугуївського ВП ГУНП в Харківській області належним чином повідомлений про розгляд зазначеної скарги, до суду не з`явився, причини неявки суду не повідомив, а відтак, відповідно до вимог ст. 306 ч. 3 КПК України слідчий суддя вважає можливим розглянути скаргу за його відсутності.

Слідчий суддя вислухавши представника скаржника, дослідивши матеріали скарги, дійшов до наступного:

Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 цього кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії, передбачено ч. 1 ст. 304 КПК України.
В скарзі йдеться мова про визнання причини пропуску строку на оскарження бездіяльності слідчого поважною та поновлення строку для оскарження бездіяльності. Відповідно до ст. 117 КПК України, пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді. Зі змісту положень ст. 116 КПК України слідує, що закон вимагає від учасників кримінального провадження обов`язку дотримання встановлених КПК процесуальних строків, зазначене положення є визначальним і в практиці Європейського Суду з прав людини, якою передбачено вимоги про юридичну визначеність судових рішень, а також дотримання учасниками судового провадження процесуальних строків.
Статтею 304 КПК України передбачено, що скарга повертається, якщо, зокрема подана після закінчення строку, передбаченого ч. 1 цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення. Слідчий суддя, за наявності відповідної заяви, вважає за необхідне поновити скаржнику строк, оскільки його було порушено ним з поважних причин. Підставою для поновлення строку в даному випадку є об`єктивні причини, внаслідок яких особа не змогла вчасно реалізувати своє право на подання скарги, оскільки не знала про наявну бездіяльність.

На досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, перелік, яких вказаний в ст. 303 КПК України. Так, пунктом 1 ч. 1 вказаної статті передбачено, що на досудовому провадженні зокрема може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.
Зі змісту ст. 9 КПК України слідує, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Частина 1 статті 214 КПК України зазначає, що слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування. Тобто зі змісту вказаної статті слідує, що слідчий, прокурор здійснюють свої повноваження відповідно до вимог КПК України, починаючи з моменту надходження інформації про кримінальне правопорушення від заявника до правоохоронного органу, що фактично і є передумовою для початку досудового розслідування. Ця інформація подається у вигляді заяви чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення як в усній формі, так і письмово. При цьому, якщо особа безпосередньо звертається до слідчого, прокурора або іншої службової особи, уповноваженої на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення,-приймається заява про вчинене кримінальне правопорушення або складається протокол прийняття усної заяви. Джерелами інформації про вчинені або підготовлювані діяння, передбачені законом України про кримінальну відповідальність, яка надійшла до слідчого, прокурора, тобто приводами, є в тому числі заяви і повідомлення громадян, які як вже зазначено вище можуть бути усними або письмовими. Усна заява про кримінальне правопорушення повинна бути занесена до протоколу, який в свою чергу має містити відомості про заявника, повідомлення про обставини вчиненого чи підготовлюваного діяння. Якщо повідомлення про кримінальне правопорушення зроблено по телефону то очевидно, що в подібному випадку підставою для внесення до ЄРДР і початку досудового розслідування буде інформація з телефонного дзвінка, негайно перевірена уповноваженими особами.
Частиною 2 ст.214 КПК України передбачений перелік відомостей, що вносяться до ЄРДР. У Єдиному реєстрі досудових розслідувань автоматично фіксується дата внесення інформації та присвоюється номер кримінального провадження.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що за приписами ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення, а відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Під час розгляду скарги слідчим суддею встановлено, що заява ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення від 12.10.2020 року, відповідає вимогам ст. 214 КПК України, вказаним вище, у ній містяться відомості які можуть слугувати такими, що вказують на вчинення кримінального правопорушення і їх необхідно перевірити в процесі розслідування кримінального провадження та надати відповідну оцінку згідно діючого законодавства.
Необхідність існування судового порядку оскарження аналізованого виду бездіяльності ґрунтується на закріпленні у ст.214 КПК обов`язку слідчого, прокурора невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування. Тобто на відміну від процесуального порядку реагування на заяви та повідомлення про злочин, який було встановлено в КПК 1960 року, згаданий обов`язок слідчого або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Наведене підтверджується імперативними положеннями ч. 4 ст. 214 КПК, згідно з якою відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Окрім КПК, нормативні засади, пов`язані із вчиненням зазначеної процесуальної дії, регламентовані Положенням про порядок ведення ЄРДР, затвердженим наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 року за №139, прийнятим на виконання вимог КПК.

Представник Чугуївського ВП ГУНП в Харківській області в судове засідання для участі у розгляді зазначеної скарги не прибув та не надав відповідного обґрунтування згідно норм чинного законодавства, судової практики, правових позицій того, чому відомості, викладені у заяві скаржника, не були в термін, передбачений КПК України, внесені до ЄРДР.
Зі змісту імперативної норми ст. 214 КПК України слідує, що слідчий, прокурор, отримавши повідомлення про кримінальне правопорушення не повинен оцінювати його на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Таким чином вимоги, передбачені ст. 214 КПК України не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження. А відтак, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК.
На окрему увагу заслуговує питання застосування до відповідних правовідносин Закону України «Про звернення громадян». Варто враховувати, що цей нормативно-правовий акт має свою мету і певним чином урегульовує питання взаємодії громадян з державними органами, у тому числі з органами, уповноваженими на здійснення досудового розслідування. Водночас слід зробити застереження щодо недопустимості підміни нормами цього закону положень, які визначають порядок реагування державних органів на одержання інформації про вчинені кримінальні правопорушення.
Так, відповідно до преамбули Закону України «Про звернення громадян» він регулює питання практичної реалізації громадянами України наданого їм Конституцією України права вносити в органи державної влади, об`єднання громадян відповідно до їх статуту пропозиції про поліпшення їх діяльності, викривати недоліки в роботі, оскаржувати дії посадових осіб, державних і громадських органів. Закон забезпечує громадянам України можливості для участі в управлінні державними і громадськими справами, для впливу на поліпшення роботи органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, для відстоювання своїх прав і законних інтересів та відновлення їх у разі порушення.
Водночас, якщо особа звертається із певним документом до органів, відповідальних за реалізацію завдань кримінального провадження, пов`язаних із вчиненням, на її думку, кримінального правопорушення, то таке звернення недопустимо розцінювати як таке, в якому реалізується право особи на внесення пропозицій стосовно вдосконалення роботи органів досудового розслідування, викриття недоліків у їх роботі або як прояв участі у державних справах. Також неправильно (з цих же міркувань) розглядати заяви, які, на думку уповноважених суб`єктів органів досудового розслідування, містять відомості про кримінальне правопорушення, за правилами ст. 214 КПК, а які таких відомостей не містять, за правилами Закону України «Про звернення громадян», оскільки така ознака не може використовуватись як розмежувальна для цих двох видів звернень.
ОСОБА_3 12.10.2020 року звернувся до Чугуївського ВП ГУНП в Харківській області зі зверненням зі змісту якого не слідує, що скаржник реалізував своє право внести в органи поліції пропозиції про поліпшення діяльності, або викривав недоліки в роботі, оскаржував дії посадових осіб, не висловлював скаржник й пропозицій його можливої участі в управлінні державними справами, не впливав на поліпшення роботи органів поліції, навпаки зі звернення вбачається, що він звернувся із певним документом до органу, відповідального за реалізацію завдань кримінального провадження, пов`язаним із вчиненням, на його думку, кримінального правопорушення.
Статтею 307 КПК України передбачений вичерпний перелік дій слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого чи прокурора. Так ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність під час досудового розслідування може бути в тому числі і про зобов`язання вчинити певну дію.

Враховуючи наведене вище, з огляду на чіткий обов`язок внесення слідчим, прокурором відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР із встановленням обмеженого процесуального строку для його виконання, за наявності лише загальних вимог до заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, при наявності встановлення факту звернення скаржника та констатації факту невнесення відомостей про кримінальні правопорушення в межах регламентованого ст.214 КПК 24-годинного строку, необхідно постановити ухвалу про задоволення скарги.

Керуючись ст. ст. 2, 9, 22, 214, 303-307, 309, 376 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:
Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених відповідальних посадових осіб Чугуївського ВП ГУНП в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення задовольнити.
Поновити ОСОБА_3 строк на звернення до суду зі скаргою.
Зобов`язати уповноважених відповідальних посадових осіб Чугуївського ВП ГУНП в Харківській області, внести відомості до ЄРДР про кримінальне правопорушення на підставі заяви ОСОБА_3 від 12.10.2020 року у відповідності до ст. 214 КПК України.
Копію ухвали надати учасникам процесу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1