Провадження № 1-кс/761/7227/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшла скарга скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

В судовому засіданні ОСОБА_3 скаргу не підтримав та просив залишити її без розгляду.

Представник Державного бюро розслідувань, який був повідомлений належним чином про час та місце судового засідання, до суду не з`явився та про причини неявки суд не повідомив, у зв`язку з чим, у відповідності до вимог ч.3 ст.306 КПК України, розгляд скарги здійснюється без участі представника зазначеного правоохоронного органу.

Слідчий суддя, вислухавши пояснення ОСОБА_3 , дослідивши матеріали скарги, дійшла такого висновку.

ОСОБА_3 оскаржив в порядку статті 303 КПК України бездіяльність посадових осіб Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України на слідчого суддю покладається функція здійснення контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Основна мета функції судового контролю полягає в захисті прав і законних інтересів учасників кримінального судочинства. Для її досягнення перед судовим контролем постає низка завдань: а) запобігти неправомірним діям і рішенням, що порушують конституційні права і свободи громадян; б) відновлювати права, безпідставно порушені органами досудового розслідування; в) надавати правомірним діям і рішенням особи, що провадить дізнання, слідчого, прокурора юридичної сили, легалізувавши, тим самим, отримані докази.

Отже, саме слідчий суддя шляхом застосування своїх повноважень покликаний забезпечити дотримання закону всіма учасниками кримінального провадження, а також зобов`язаний вживати передбачених законом заходів для поновлення порушених під час досудового розслідування прав та інтересів осіб.

Статтею 2 КПК України визначені завдання кримінального провадження, до яких, серед іншого, віднесена охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення того, щоб жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу.

Відповідно до ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам, до яких віднесені законність (ст. 9 КПК України), змагальність (ст. 22 КПК України) та диспозитивність (ст. 26 КПК України).

Згідно зі ст. 9 КПК України під час кримінального провадження слідчий суддя зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України та Кримінального процесуального кодексу.

Таким чином, слідчий суддя при вирішенні ініційованого заявником питання зобов`язаний не лише дослідити надані йому матеріали, але й забезпечити особі право на безпосереднє відстоювання своєї позиції під час розгляду справи.

Заява ОСОБА_3 про залишення скарги без розгляду унеможливлює встановлення всіх обставин, які є необхідними для вирішення скарги по суті заявлених вимог.

При цьому, згідно ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування, може бути зокрема, про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги, тобто прохання ініціатора скарги про залишення її без розгляду не входить до переліку рішень, який визначений приписами зазначеної норми права, а розцінюється слідчим суддею як висловлення думки в порядку принципів змагальності та диспозитивності розгляду скарги.
Враховуючи, що особа, яка подала скаргу, її не підтримує, виходячи з принципу диспозитивності кримінального провадження, слідчий суддя вважає за доцільне відмовити в задоволенні скарги.

Керуючись ст.ст. 26, 303-307, 372 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1