УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2020 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , участь якого забезпечена шляхом відеоконференцзв`язку з ДУ «Київський слідчий ізолятор», розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт у кримінальному провадженні № 120 191 000 000 006 05 від 07.06.2019, у якому

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, який офіційно не працевлаштований, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, має на утриманні неповнолітніх дітей, фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , не судимий,
підозрюється за ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст. 313 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт відносно підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 120 191 000 000 006 05 від 07.06.2019.

Клопотання обґрунтоване тим, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 12.06.2020 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 з визначенням застави у сумі 1 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Як зазначив захисник, у цьому кримінальному провадженні відсутні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а також підозра відносно ОСОБА_5 є необґрунтованою.

Наявність у підозрюваного дружини та неповнолітніх дітей у сукупністю з відсутністю судимостей, на думку захисника слугує підставою для зміни запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 .

На підставі викладеного захисник просив змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт у певний час доби.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_4 підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотання, зазначивши, що підозра відносно ОСОБА_5 обґрунтована, а ризики непроцесуальної поведінки у цьому кримінальному провадженні не зменшились та продовжують існувати. Крім того, прокурор зазначив, що наразі триває досудове розслідування, у ході якого встановлюються обставини кримінального правопорушення, а інший запобіжний захід не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового засідання, дослідивши надані документи, дійшов висновку про таке.

Статтею 7 КПК визначені загальні засади кримінального провадження, до яких пунктом 15 даної статті віднесена змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У силу ст. 22 КПК кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання сторонами своїх правових позицій.

Відповідно до ст. 201 КПК України підозрюваний, його захисник мають право подати до суду клопотання про зміну запобіжного заходу.

Виходячи із зазначених процесуальних норм, на ініціатора клопотання покладається обов`язок доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог та підстав для їх задоволення.

Так, захисник зазначив, що підозра відносно його підзахисного є необґрунтованою, оскільки вона не містить конкретних посилань на докази вчинення підозрюваним інкримінованих правопорушень.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» Європейський суд наголосив, що суд має перевірити обґрунтованість підозри, яка передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Ухвалою слідчого судді від 12.06.2020 встановлено, що підозра відносно ОСОБА_5 є обґрунтованою.

Водночас, сторона захисту не надала слідчому судді доказів, які б спростували зазначений вище висновок.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що доводи сторони захисту щодо необґрунтованості підозри не знайшли свого підтвердження.

Надаючи оцінку доводам сторони захисту про відсутність ризиків у цьому кримінальному провадженні, слідчий суддя відмічає таке.

Згідно з ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 12.06.2020 ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 визнані можливість переховування від органу досудового розслідування та/або суду, знищення, сховання або спотворення речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконного впливу на свідків, інших підозрюваних у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Отже, доводи сторони захисту, що потреба у подальшому застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави відносно підозрюваного ОСОБА_5 відпала мають ґрунтуватися на доказах, які спростували б доводи прокурора та слугували підставою для висновку, що більш м`який запобіжний захід буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Слідчий суддя зазначає, що наявність у підозрюваного сім`ї та утриманців, хоч і свідчить на користь зменшення ризику непроцесуальної поведінки підозрюваного, однак без наявності інших вагомих чинників не мінімізує встановлені слідчим суддею ризики настільки, щоб можна було дійти обґрунтованого висновку про можливість застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу.

Вирішуючи питання щодо зменшення суми визначеної попереднім судовим рішенням застави, слідчий суддя дійшов висновку про таке.

Частиною 3 статті 183 КПК передбачено, що слідчий суддя під час вирішення питання про тримання особи під вартою визначає розмір застави, який є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Ноймайстер проти Австрії» сума застави визначається з огляду на ступінь вірогідності того, що можлива втрата застави є достатньо стримуючим для підозрюваного фактором, щоб утриматись від дій, спрямованих на переховування від суду.

Отже, на підставі викладеного вище, у відповідності з абзацом другим п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК, слідчий суддя вважав за необхідне визначити ОСОБА_5 заставу, розмір якої перевищує триста прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки лише така застава, на переконання слідчого судді, достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків, оскільки застосування запобіжного заходу та визначення можливості застосування альтернативного запобіжного заходу у кримінальному провадженні і має на меті стримати підозрювану від вчинення дій, передбачених ст. 177 КПК.

Враховуючи зазначене вище, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання захисника.

На підставі викладеного, керуючись ст. 9, 22, 177, 201, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт у кримінальному провадженні № 120 191 000 000 006 05 від 07.06.2019, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1