У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 жовтня 2020 року м. Миколаїв
Миколаївський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у кримінальних справах:
головуючого ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4
розглянувши апеляційну скаргу підозрюваного ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 09.10.2020р., якою відмолено у задоволенні скарги ОСОБА_5 про повідомлення слудчого про підозру.
Учасники судового провадження:

прокурор: ОСОБА_6
підозрюваний: ОСОБА_5 .

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.
Підозрюваний просить скасувати ухвалу слідчого судді та ухвалити нову, якою задовольнити його скаргу на повідомлення слідчого про підозру.

Короткий зміст судового рішення суду першої інстанції.
Ухвалою слідчого судді Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 09.10.2020р. відмолено у задоволенні скарги ОСОБА_5 про повідомлення слідчого про підозру.

Узагальнені доводи осіб, які подали апеляційні скарги.
Вважає ухвалу слідчого судді не обґрунтованою. Зазначає, що акти про надання послуг оренди вимушено підписані ним із міркувань отримання орендної плати.
Вказує, що зазначені акти не є офіційним документом та вважає, що вони не можуть бути предметом злочинів, передбачених ст.358 КК України.
___________________________________________________________________
Провадження: № 11-сс/812/797 /20 Слідчий суддя: ОСОБА_7
Категорія: оскарження ухвали Доповідач апеляційного суду: ОСОБА_1
про повідомлення про підозру

Звертає увагу на те, що він не є особою, яка, в межах визначеної законом компетенції має право або обов`язок на складання, видачу чи посвідчення цих актів. На думку апелянта, підписання ним актів про надання послуг оренди не може визначатись як їх підроблення.

Встановлені судом першої інстанції обставини.
28 вересня 2020 року ОСОБА_5 звернувся зі скаргою на повідомлення слідчого про підозру.
Відмовляючи у задоволені зазначеної скарги, слідчий суддя зазначив, що при здійсненні повідомлення про підозру органом досудового розслідування було дотримано вимог положень ст.276-278 КПК України. Зазначив, що доводи ОСОБА_5 у скарзі на повідомлення про підозру фактично стосуються питань правильності кваліфікації дій підозрюваного. Однак з`ясування вказаних обставин не є предметом доказування при розгляді скарги на повідомлення про підозру в порядку ст.303 КПК України.

Встановлені судом апеляційної інстанції обставини.
Заслухавши доповідь судді, пояснення підозрюваного на підтримання апеляційної скарги, думку прокурора, який просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, вивчивши надані матеріали кримінального та судового проваджень, обговоривши доводи апеляційної скарги, суд встановив наступне.
Як вбачається з матеріалів кримінального провадження слідчим відділом Очаківського ВП ГУНП проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000972 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частинами 1,3,4 ст. 358, частиною 2 ст. 190, частиною 1 ст. 357 КК України.
25 липня 2020 року ОСОБА_5 вручено підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366 КК України.
25 серпня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри.
Відповідно до повідомлення про підозру, ОСОБА_5 як сторона договору найму (оренди), посвідченого 21.08.2018 року приватним нотаріусом, зареєстрований в реєстрі за №1189, підробив акти про надання послуг оренди за вказаним договором шляхом їх підпису та безпідставно отримав за цими актами кошти від відділу освіти Очаківської міської ради.
За змістом зазначених змін раніше повідомленої підозри ОСОБА_5 , заволодів шляхом шахрайства, офіційним документом, а саме мірильним свідоцтвом №29842 від 23.02.2005 року щодо спортивного судна міжнародного класу 'OPTIMIST, реєстраційний номер Opti/87, табличка 124834, вітрильне число UKR-181, ідентифікаційний номер корпусу 0400N119204Н. Мірильне свідоцтво №29842 від 23.02.2005 року щодо спортивного судна міжнародного класу OPTIMIST оформлено на його ім`я, що посвідчено Всеукраїнською громадською організацією Вітрильна федерація України. Мірильне свідоцтво №29842 від 23.02.2005 року підтверджує, що він є власником спортивного судна міжнародного класу OPTIMIST", реєстраційний номер Opti/87, табличка 124834, вітрильне число UKR-181, ідентифікаційний номер корпусу 0400N119204Н.
Дане повідомлення про підозру складено слідчим та погоджено прокурором; зміст повідомлення про підозру містить дату його складання, підпис слідчого та прокурора, в повідомленні зазначені права підозрюваного, тобто повідомлення про підозру складено та вручено належним суб`єктом, відповідно до норм статей 277, 278 КПК України .
Відповідно до вимог п.3 ч.1 ст.276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому ст.278 КПК України, у випадку наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.
Згідно із ст.ст. 276-278 КПК України при розгляді скарги на рішення слідчого повідомлення про підозру, слідчий суддя має з`ясувати виконання слідчим положень кримінального процесуального закону в частині дотримання порядку повідомлення про підозру та наявності на день повідомлення про підозру достатніх доказів для підозри особи.
Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини «обґрунтованість підозри складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.F. проти Німеччини, 27.11.1997 р., § 57).
Відповідно до п. 219 рішення у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» від 21 квітня 2011року, заява №42310/04, Суд повторює, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
У справі «Фокс, Кампбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» суд вказав на те, що «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення».
Інститут повідомлення про підозру під час досудового розслідування у кримінальному провадженні регламентовано Главою 22 КПК України, яка регулює правові підстави та порядок повідомлення конкретної особи про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, підстави для його зміни, а також вимоги до змісту та реквізитів повідомлення про підозру як процесуального документу.
Правові підстави для повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, передбачені ч.1 ст.276 КПК України, згідно з якою повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.
При цьому, повідомлення про підозру це процесуальне рішення слідчого або прокурора, яке ґрунтується на наявності у органу досудового розслідування достатніх доказів щодо вчинення особою кримінального правопорушення, поєднаному із внутрішнім переконанням слідчого та/або прокурора в контексті їх процесуальної незалежності та наявності у них повноважень на прийняття відповідного процесуального рішення.
З системного аналізу правової позиції ЄСПЛ (справа «Ферарі-Браво проти Італії») щодо наявності у кримінальному провадженні повідомлення про підозру в контексті його суті як процесуального рішення, вбачається, що момент повідомлення про підозру є початком одного з найважливіших етапів досудового розслідування, на якому орган досудового розслідування на підставі зібраних у кримінальному провадженні доказів готовий висловити припущення щодо вчинення певною особою кримінального правопорушення, з метою отримання можливості здійснення подальших слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій у кримінальному провадження, однією з головних умов для здійснення яких є наявність повідомлення особі про підозру. При цьому, згідно з вищевказаною позицією ЄСПЛ, обсяг доказів, наявних у розпорядженні органу досудового розслідування, не обов`язково повинен бути достатнім для пред`явлення конкретній особі обвинувачення у кримінальному провадженні та скерування справи до суду, оскільки можливість вирішення питання про наявність чи відсутність достатньої для цього кількості доказів і є основною метою повідомлення про підозру та вчинення подальших процесуальних дій.
Отже, надання слідчим суддею оцінки доказам, на яких ґрунтується підозра, можливе лише в межах перевірки їх достатності для повідомлення особі про підозру та не може завчасно вирішувати питання про їх допустимість та достовірність, обґрунтованість чи безпідставність в контексті вирішення питання про доведеність винуватості певної особи у вчиненні злочину та наявності в її діях ознак інкримінованого їй кримінального правопорушення, оскільки ці питання можуть бути вирішені лише під час розгляду судом кримінального провадження по суті. При цьому, докази, на яких ґрунтується підозра, повинні бути отримані органом досудового розслідування в порядку та у спосіб, передбачений кримінальним процесуальним законом, та містити відомості, які могли б переконати стороннього спостерігача в тому, що ця особа має відношення до вчиненого кримінального правопорушення
Водночас, слідчий суддя повинен перевірити, чи не володіє орган досудового розслідування доказами, які спростовують уже отримані слідчим та прокурором відомості щодо можливої причетності підозрюваного до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, що є принциповим питанням при розгляді скарги на повідомлення про підозру в частині вирішення питання щодо обґрунтованості самої підозри.
Отже, на стадії досудового розслідування слідчий суддя, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.
Вищевказаних засад, в тому числі застосування положень практики ЄСПЛ слідчим суддею дотримано в повному обсязі під час розгляду скарги підозрюваного ОСОБА_5 на повідомлення про підозру, оскільки безпосередньо в судовому засіданні досліджено докази, надані слідчим на предмет доведення того, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч. ч. 1,3,4 ст. 358, ч. 2 ст. 190, ч. 1 ст. 357 КК України.
З огляду на викладене, є безпідставними доводи підозрюваного ОСОБА_5 в частині конкретизації обставин, зокрема, кваліфікації його дій, оскільки такі доводи суперечать вищевикладеним засадам практики ЄСПЛ, вони зводяться фактично до з`ясування питань, що стосуються доведеності вини особи або спростування пред`явленого їй обсягу обвинувачення, що на даній стадії процесу не може бути встановлено.
Апеляційний суд вважає, що слідчим суддею перевірені доводи скарги в повному обсязі та обґрунтовано відмовлено в задоволенні скарги підозрюваного ОСОБА_5 на повідомлення про підозру, оскільки такі вимоги скарги суперечать вимогам ст.ст.276-278 КПК України.
З огляду на це, слідчим суддею прийнято законне і обґрунтоване рішення і підстав для його скасування та задоволення апеляційної скарги захисника, колегія суддів не вбачається.
Керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 407, 419, 422, 532 КПК України, -
п о с т а н о в и в :
Апеляційну скаргу підозрюваного ОСОБА_5 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 09 жовтня 2020 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на повідомлення слідчого про підозру, залишити без змін.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.
Головуючий:
Судді: