ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11сс/818/1602/20 Головуючий 1ї інстанції: ОСОБА_1
Справа № 635/8160/18 Доповідач ОСОБА_2
Категорія : у порядку КПК України
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_2

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю секретаря - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в м. Харкові матеріали за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 30 липня 2020 року, якою скаргу ОСОБА_6 на постанову слідчого СВ Харківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 від 18.02.2019 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000246, -

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 30 липня 2020 року скаргу ОСОБА_6 на постанову слідчого СВ Харківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 від 18.02.2019 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000246.

Не погодившись з вказаною ухвалою слідчого судді, ОСОБА_6 звернулась з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді від 30.07.2020, скасувати постанову від 18.02.2019 р. ОСОБА_7 про закриття кримінального провадження, зобов`язав розглянути клопотання від 30.11.2018 р. В обґрунтування скарги посилається на незаконність та необґрунтованість постанови слідчого про закриття кримінального провадження. Тому, просить скасувати вказану постанову і направити матеріали на розгляд клопотання, від 30.11.2018 р. Посилаючись на норми ст. 220 КПК України, вважає, що її клопотання підлягає обов`язковому розгляду. Сторони в судове засідання не з`явились, були належним чином повідомлені про дату та час судового засідання. На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється. Враховуючи вимоги ч. 2 ст. 422 та ч. 4 ст. 405 КПК України, колегія суддів постановила рішення щодо проведення апеляційного перегляду ухвали слідчого судді Харківської області від 30 липня 2020 року за відсутності сторін, оскільки неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.

Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали кримінального провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_6 звернулась до слідчого судді зі скаргою на постанову слідчого СВ Харківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 від 18 лютого 2019 року про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000246, в якій просила поновити строк розгляду вказаної скарги та скасувати вказану постанову слідчого про закриття кримінального провадження.

Повертаючи ОСОБА_6 її скаргу на постанову слідчого про закриття кримінального провадження від 18.02.2019 р., слідчий суддя, посилаючись на п.3 ч.4 ст.304 КПК України, мотивував своє рішення тим, що зі скарги ОСОБА_6 вбачається, що вона оскаржує постанову старшого слідчого СВ Харківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 від 18 лютого 2019 року про закриття кримінального провадження №0000246 від 16.07.2018, тоді як законність вказаної постанови слідчого вже була предметом розгляду слідчого судді. Так, як вбачається з копії ухвали слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 08 липня 2019 року (справа №635/8160/19, провадження №1-кс/635/1061/2019) в задоволенні скарги ОСОБА_6 на постанову слідчого СВ Харківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 від 18 лютого 2019 року про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000246, було відмовлено. А постановою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду від 07 листопада 2019 року ухвала слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 08 липня 2019 року залишена без змін. Окрім того, як встановлено з копій приведених вище ухвал, скаржник була присутня в судових засіданнях. Враховуючи, що законність постанови, яку оскаржує ОСОБА_6 до слідчого судді в порядку статті 303 КПК України, вже була предметом розгляду слідчого судді саме за її скаргою та ухвала слідчого судді залишена без змін апеляційною інстанцією, слідчий суддя дійшов висновку про повернення ОСОБА_6 скарги у відповідності до пункту 3 частини другої статті 304 КПК України.

Колегія суддів погоджується з вказаним висновком слідчого судді, з наступних підстав.

Право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого судді, прокурора, керівника слідчого органу, слідчого є однією із найважливіших гарантій захисту громадянами своїх прав та свобод від їх порушення як з боку органів, що здійснюють розслідування та судовий контроль у кримінальному провадженні, так і з боку інших осіб, що беруть участь у ньому. Стаття 24 КПК також гарантує кожному право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте таке право не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У кримінальному провадженні такі випадки врегульовані Кримінальним процесуальним кодексом України. Відповідно до ч.1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Як вбачається з відомостей, що фактично містяться в матеріалах судового провадження і як обгрунтовано зазначено слідчим суддею, законність постанови слідчого СВ Харківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 від 18 лютого 2019 року про закриття кримінального провадження №0000246, яку оскаржує до слідчого судді в порядку статті 303 КПК України ОСОБА_6 вже була предметом розгляду слідчого судді. За наслідками розгляду скарги ОСОБА_6 ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 08 липня 2019 року (справа №635/8160/19, провадження №1-кс/635/1061/2019) ОСОБА_6 відмовлено у задоволенні її скарги, а постановою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду від 07 листопада 2019 року ухвала слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 08 липня 2019 року залишена без змін.

Отже, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків ухвали слідчого судді, в якій наведені аргументовані підстави для повернення скарги ОСОБА_6 і які в повній мірі відповідають вимогам кримінально-процесуального закону.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 29 жовтня 2010 року у справі «Устименко проти України» суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін.

Одним з основоположних аспектів верховенства права с принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judiсаtа, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

У рішенні у справі «Мельник проти України» від 28 березня 2006 року, заява № 23436/03, ЄСПЛ нагадує, що право на суд, одним з аспектів якою є право доступу до суду (рішення у справі Gоldеr v. The United Kingdom від 21 лютого 1975 року, серія А №18, п. 36), не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів вважає рішення суду першої інстанції про повернення скарги ОСОБА_6 законним і обґрунтованим. Відповідно, ухвала слідчого судді підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга залишенню без задоволення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 407, 418, 422 КПК України, колегія суддів , -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 30 липня 2020 року залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді