Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/5177/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 серпня 2020 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючий суддя - ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі:

прокурора ОСОБА_3 ,

перекладача ОСОБА_4 ,

обвинуваченого - ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження № 0002024 внесеному до ЄРДР 20 травня 2020 року щодо

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Зугдіді Республіки Грузія, громадянина Республіки Грузія, з повною загальною середньою освітою, непрацюючого, неодруженого, не зареєстрованого в Україні, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

за ознаками злочинів передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України,

УСТАНОВИВ:

згідно ухвали Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09 липня 2020 року строк обраного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою закінчується 07 вересня 2020 року.

Закінчити судовий розгляд до зазначеної дати не вбачається за можливе, оскільки у справі не досліджено усіх доказів.

Згідно ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Суд зазначає, що прокурор ОСОБА_3 зважаючи на те, що існує обґрунтована підозра, що ОСОБА_5 вчинив кримінальні правопорушення, які згідно ст. 12 КК України є тяжкими злочинами, з огляду на покарання, що загрожує ОСОБА_5 , вік та стан здоров`я ОСОБА_5 , міцність соціальних зв`язків, репутацію, майновий стан вагомість наявних доказів, вважав, що продовжують існувати ризики передбачені п. 1, п. 3, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, яким запобігти більш м`якими запобіжними заходами не є можливим, тому підстав для зміни ОСОБА_5 запобіжного заходу немає і необхідно продовжити строк його дії на шістдесят днів.

Обвинувачений ОСОБА_5 просив зменшити суму застави.

Захисник ОСОБА_6 підтримала свого підзахисного, зазначала, що ОСОБА_5 не заперечує факт крадіжки, оспорює лише кваліфікацію, цивільних позовів не заявлялось, сума застави є неспівмірною з розміром завданої шкоди.

Суд зазначає, що згідно ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною першою статті 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

Згідно ч. 5 ст. 199 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Суд зазначає, що такими обставинами згідно ч. 3 ст. 199 КПК України є обставини: які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою та інші обставини, які визначені у ст. 184 КПК України.

Згідно ухвали Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09 липня 2020 року строк обраного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою закінчується 07 вересня 2020 року.

Закінчити судовий розгляд до зазначеної дати не вбачається за можливе, оскільки у справі не досліджено усіх доказів.

Суд зазначає, що зважаючи на те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України, які згідно ст. 12 КК України є тяжкими злочинами, санкція яких передбачає покарання у виді позбавлення волі, а також у нього відсутні міцні соціальні зв`язки (місце роботи, навчання тощо) та місце реєстрації на території України, продовжує існувати ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховування ОСОБА_5 від суду, який суд оцінює як високий.

Суд зазначає, що з огляду на репутацію ОСОБА_5 , тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим, а судом ще не допитувались потерпілі та свідки, існує ризик, що він з метою уникнення кримінальної відповідальності може здійснювати незаконний вплив на них для зміни показів, тобто продовжує існувати ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Суд зазначає, що зважаючи на те, що ОСОБА_5 до обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не працював, не має постійного джерела доходу, обвинувачується у вчиненні корисливих кримінальних правопорушень, продовжує існувати ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: спроби вчинення нових кримінальних правопорушень.

За викладених обставин, суд вважає, що запобігти більш м`якими запобіжними заходами, аніж тримання під вартою, установленим ризикам не вбачається за можливе.

Отже, запобіжний захід обраний ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, належить залишити без змін, продовживши його дію до 15 жовтня 2020 року включно.

Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Згідно ухвали слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09 липня 2020 року щодо ОСОБА_5 визначений альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі вісімдесят прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 168 160 грн.

Суд зазначає, що з огляду на тяжкість злочинів у яких обвинувачується ОСОБА_5 , відсутність у нього міцних соціальних зв`язків (місця роботи, навчання тощо), постійного місця реєстрації на території України, а отже наявності високого ризику втечі, суд вважає, що до ОСОБА_5 необхідно застосувати альтернативний запобіжний захід у вигляді застави із зменшенням її розміру до 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 147 140 грн.

Суд вважає, що такий розмір застави здатний забезпечити виконання ОСОБА_5 обов`язків покладених на нього КПК України та запобігти установленим ризикам передбаченим п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 183 КПК України, у разі внесення застави, суд вважає за необхідне покласти на ОСОБА_5 обов`язки передбачені ст. 194 КПК України, а саме: з`являтись до суду за першою вимогою; не відлучатись із міста Київ без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; уникати спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні, а також з іншими особами, які брали участь у якості понятих під час проведення слідчих, процесуальних дій.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 184, 199, 331, 392 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

клопотання прокурора ОСОБА_3 задовольнити частково.

Продовжити строк дії обраного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на шістдесят днів, тобто до 15 жовтня 2020 року включно.

Визначити ОСОБА_5 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 147 140 грн.

У разі внесення застави у визначеному судом розмірі звільнити ОСОБА_5 з-під варти.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена обвинуваченим, так і іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем).

Обвинувачений або заставодавець мають право внести заставу в будь-який момент протягом строку дії ухвали.

В разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1) з`являтись до суду за першою вимогою;

2) не відлучатись із міста Київ без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) уникати спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні, а також з іншими особами, які брали участь у якості понятих під час проведення слідчих, процесуальних дій.

У разі внесення застави, встановити двохмісячний строк дії покладених судом обов`язків, починаючи з дня внесення застави.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду, через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області, в порядку встановленому законом, протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Повний текст ухвали оголошений 20 серпня 2020 року.

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської областіОСОБА_1