Провадження № 1-кс/243/95/2021
Справа № 243/327/21
У Х В А Л А
І м е н е м У к р а ї н и
18 січня 2021 року
Слідчий суддя Слов`янського
міськрайонного суду
Донецької області ОСОБА_1 ,
за участю
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі судових засідань Слов`янського міськрайонного суду Донецької області (Донецька область, м. Слов`янськ, вул. Добровольського, 2) клопотання слідчого СВ Краматорського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Рубці, Лиманський р-н, Донецької області, громадянину України, українцю, з середньою спеціальною освітою, не одруженому, не працюючому, інвалід ІІ групи, раніше не судимому, який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000092 від 16.01.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

18 січня 2021 року до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області, надійшло клопотання слідчого СВ Краматорського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000092 від 16 січня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
В ході досудового розслідування встановлено, що 15 січня 2021 року, біля 19:00 години ОСОБА_5 , знаходився за адресою АДРЕСА_2 , де в цей час також знаходився його співмешканка ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . В цей час на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин виникла сварка, в ході якої ОСОБА_5 , який перебував у стані алкогольного сп`яніння, наніс удар правою рукою по обличчю ОСОБА_7 . Після чого ОСОБА_7 покинула приміщення будинку. В цей момент у ОСОБА_5 виник протиправний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_8 .
ОСОБА_5 перебуваючи у зазначений час та зазначеному місці, реалізуючи свій злочинний умисел спрямований на умисне вбивство ОСОБА_8 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, після того як остання з власної необережності, в стані алкогольного сп`яніння, впала з дивану, підійшов до неї, коли остання перебувала в положенні лежачи на спині, із застосування фізичної сили, наніс щонайменше трьох ударів кулаком правої руки по обличчю, а також особливо важливому життєвому органу голові. Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, діючи умисно, з метою заподіяння смерті ОСОБА_8 наніс щонайменше два удари нижніми кінцівками, а саме стопою лівої ноги по особливо важливому життєвому органу голові.
Згідно відповіді на запит за вих. № 26 від 16 січня 2021 року зі Слов`янського відділення судово-медичної експертизи, причиною смерті ОСОБА_8 є закрита черепно-мозкова травма з крововиливами під м`які мозкові оболонки і шлуночки головного мозку.
16 січня 2021 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
17 січня 2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
У клопотанні слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав, вважає, що існують всі підстави для його задоволення. Зазначив, що на теперішній час зібрано достатньо доказів щодо наявності обґрунтованої підозри щодо вчинення підозрюваним особливо тяжкого злочину. Вважає, що підозрюваний може ухилитися від слідства та суду, оскільки одразу після вчинення злочину він не повідомив про це правоохоронні органи, та приховував скоєний ним злочин, також в нього відсутні міцні соціальні зв`язки, він ніде не працює, зловживає спиртними напоями.
Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти клопотання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, заявив клопотання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, зазначив, що підозрюваний є особою з інвалідністю другої групи, страждає психічним розладом.
Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав клопотання свого захисника, просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Заслухавши думку прокурора, підозрюваного та захисника, вивчивши копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами:

- протоколом огляду місця події від 16 січня 2021 року, де зафіксоване місце вчинення кримінального правопорушення, за адресою: АДРЕСА_2 , в ході огляду якого було виявлено труп ОСОБА_8 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , яка показала, що 15 січня 2021 року вони разом з ОСОБА_5 та ОСОБА_8 розпивали алкогольні напої за адресою: АДРЕСА_2 . В ході сумісного вживання алкогольних напоїв, між ОСОБА_5 та нею виник конфлікт, в ході якого ОСОБА_5 вигнав її з будинку. Коли вона повернулась побачила, що ОСОБА_8 лежить на підлозі, а ОСОБА_5 наносить їй удари по обличчю та голові правою рукою, після чого почав наносити удари лівою ногою по обличчю та голові;

- протоколом допиту в якості свідка ОСОБА_10 , яка пояснила, що вона дізналась про смерть ОСОБА_8 від співробітників поліції. 15 січня 2021 року приблизно о 13:00 ОСОБА_8 приходила до неї в гості, за адресою АДРЕСА_2 та на тілі не мала тілесних ушкоджень. Також пояснила, що тілесні ушкодження ОСОБА_8 міг нанести ОСОБА_5 , оскільки раніше ОСОБА_11 розповідала, що ОСОБА_5 систематично наносив тілесні пошкодження потерпілій;

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 , проведеного 17 січня 2021 року, під час якого він розповів про обставини вказаного вбивства;

- відповіддю на запит за вих. № 26 від 16 січня 2021 року зі Слов`янського відділення судово-медичної експертизи, згідно якої причиною смерті ОСОБА_8 є закрита черепно-мозкова травма з крововиливами під м`які мозкові оболонки і шлуночки головного мозку.

Згідно позиції Європейського суду з прав людини, відображену зокрема у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182)

Отже, стороною обвинувачення доведене, що існує обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_12 злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Слідчий суддя враховує, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної обґрунтованої підозри передбачає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення. За таких обставин, слідчий суддя вважає, що підозра ОСОБА_12 у скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України при викладених у клопотанні обставинах є достатньою та обґрунтованою для цілей застосування запобіжного заходу.

З наданих до клопотання документів, які характеризують особу підозрюваного, а також встановлених в судовому засіданні обставин, вбачається, що ОСОБА_12 не одружений, дітей на утриманні не має, офіційного місця роботи не має, а також не має постійного та достатнього джерела доходів; зловживає алкогольними напоями; раніше не судимий; є особою з інвалідністю другої групи, встановленою безстроково.

На думку слідчого судді, ризиками, визначеними ст. 177 КПК України та доведеними слідчим та прокурором, у даному кримінальному провадженню є:

- ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду, оскільки одразу після скоєння кримінального правопорушення підозрюваний не повідомив про факт вчинення злочину до правоохоронних органів та здійснив заходи, щодо приховування скоєного ним злочину. Усвідомлюючи про неминучість покарання за вчинений ним особливо тяжкий злочин, за який Законом передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від 7 до 15 років може вчинити дії, спрямовані на ухилення від кримінальної відповідальності;

- вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки у підозрюваного відсутні джерела офіційного доходу;
- перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню подальшого досудового розслідування.
Крім того, слідчий суддя, при розгляді клопотання про обрання відносно ОСОБА_12 запобіжного заходу враховує обставини, перелік яких передбачений ст. 178 КПК України, для оцінки ризиків, які можуть слугувати поряд з підставами, визначеними ст. 177 КПК України для застосування заходу забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Згідно ст. 176 КПК України у кримінальному провадженні можуть бути застосовані такі запобіжні заходи як особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою.

У разі застосування до підозрюваного ОСОБА_12 більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, неможливо запобігти вищевказаним ризикам, оскільки всі вони передбачають перебування на волі, що дає можливість вчинити дії, вказані у наведених ризиках, тим самим негативно вплинути на повне, об`єктивне та всебічне встановлення істини у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки;

Розглядаючи клопотання захисника ОСОБА_4 , щодо зміни запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт підозрюваному ОСОБА_12 суд виходить з наступного.

За змістом ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

ОСОБА_12 офіційно не працевлаштований, не одружений, утриманців не має, має постійне місце мешкання: АДРЕСА_1 , є особою з інвалідністю другої групи.

Посилання захисника ОСОБА_4 на захворювання ОСОБА_5 при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею не приймаються, оскільки слідчому судді не надано інформації, яка б давала підстави для висновку, що до останнього не може бути застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою та він не може утримуватись в умовах ізоляції.

Тому, враховуючи існування доведених слідчим та прокурором ризиків, з метою проведення повного та об`єктивного досудового розслідування та розгляду кримінального провадження, забезпечення встановлення істини в справі а також забезпечення виконання процесуальних рішень, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_5 умисного особливо тяжкого кримінального правопорушення, в умисному противоправному заподіянні смерті іншій людині, тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого підозрюється, застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, а тому вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят діб.

Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 слідчий суддя своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Відповідно до ч. 4. ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

З огляду на викладене, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. ст. 177, 178 КПК України, а також те, що підозру ОСОБА_5 пред`явлено щодо злочину, який спричинив загибель людини, слідчий суддя приходить до висновку про обрання запобіжного заходу підозрюваному у виді тримання під вартою без визначення розміру застави.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 132, 177, 183, 193, 196 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого Краматорського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000092 від 16.01.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Бахмутська установа виконання покарань» (№6) УДПтСУ в Донецькій області, на строк 60 (шістдесят діб), починаючи з 16 січня 2021 року по 16 березня 2021 року включно.
В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відмовити.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Донецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Повний текст ухвали проголошений 21 січня 2021 року.

Слідчий суддя
Слов`янського міськрайонного суду
Донецької області ОСОБА_1