Провадження № 1-кс/761/906/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2021 року місто Київ
Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_6 ,
перекладача ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції з використанням програми відео-зв`язку EASYCON
клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспортного слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області капітана поліції ОСОБА_8 , погоджене прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Сумгаіт, Республіка Азербайджан, азербайджанця, громадина Республіки Азербайджан, з середньою освітою, одруженого, офіційно не працевлаштованого, маючи на утриманні трьох неповнолітніх дітей, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 286 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 12.12.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0001132, -

В С Т А Н О В И В:
До слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва 31 грудня 2020 року (вх.№115903) надійшло клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспортного слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області капітана поліції ОСОБА_8 , погоджене прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 12.12.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0001132.

Клопотання мотивовано тим, що:

- ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України, тобто порушення правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило загибель кількох осіб;

- злочин, передбачений ч. 3 ст. 286 КК України, є тяжким злочином, за який передбачено покарання в вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років. що свідчить про наявність підстав для застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу;

- наявні ризики вчинення підозрюваним ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 дій, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, а саме: може переховуватись від органу досудового розслідування; впливати на свідків та потерпілих; вчинити інше кримінальне правопорушення;

- застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не дасть можливості здійснювати дієвий контроль за його поведінкою, забезпечити виконання покладених на нього судом обов`язків, не зменшить до прийнятного рівня зазначених ризиків.

Судові засідання, призначені щодо розгляду даного клопотання, неодноразово відкладались у зв`язку з неможливістю явки в судове засідання підозрюваного.

Вирішуючи питання щодо можливості розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя виходив з наступного.

Частиною першою статті 193 КПК України передбачено, що розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук (частина шоста зазначеної статті).

Відповідно до частин першої та шостої статті 135 КПК України особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою. Повістка про виклик вручається особі працівником органу зв`язку, працівником правоохоронного органу, слідчим, прокурором, а також секретарем судового засідання, якщо таке вручення здійснюється в приміщенні суду.

Належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом (частина перша статті 136 КПК України).

Згідно з частиною першою статті 187 КПК України слідчий суддя, суд після одержання клопотання про застосування запобіжного заходу до підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває на свободі, призначає дату судового засідання і здійснює судовий виклик.

Відповідно до ст. 186 КПК України клопотання про застосування запобіжного заходу розглядається слідчим суддею невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження до суду клопотання.

У разі неприбуття підозрюваного, обвинуваченого за судовим викликом і відсутності у слідчого судді, суду на початок судового засідання відомостей про поважні причини, що перешкоджають його своєчасному прибуттю, слідчий суддя, суд має право постановити ухвалу про привід підозрюваного, обвинуваченого, якщо він не з`явився для розгляду клопотання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді застави, домашнього арешту чи тримання під вартою, або ухвалу про дозвіл на його затримання з метою приводу, якщо ухвала про привід не була виконана (частина 3 статті 187 КПК України).

Ухвалою слідчого судді від 06.01.2021 залишено без задоволення клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про здійснення приводу підозрюваного ОСОБА_6 , зважаючи на стан здоров`я останнього та необхідність його госпіталізації, що не спростовано стороною обвинувачення, а також недоведення прокурором факту ухилення від явки підозрюваного до суду та зважаючи на доводи захисника щодо підтвердження захворювання підозрюваного на Covid-19.

З огляду на неодноразові клопотання підозрюваного про неможливість явки в судове засідання, що підтверджені належними доказами про стан здоров`я, з огляду на необхідність дотримання прав підозрюваного щодо можливості брати участь у розгляді своєї справі, ухвалою слідчого судді від 22.01.2021 доручено проведення судового засідання в режимі відеоконференції Ладижинському міському суду Вінницької області, а у разі неможливості підозрюваним взяти участь в судовому засіданні з приміщення суду, ухвалено про проведення судового засідання у режимі відеоконференції з іншого приміщення із використанням програми відео-зв`язку доступного підозрюваним (EASYCON).

При цьому, слідчим суддею враховано місце проживання підозрюваного, стан здоров`я та бажання брати участь у розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу відносно нього.

Ухвалючи зазначене рішення, слідчий суддя врахував вимоги статті 24 Конституції України стосовно рівності громадян у конституційних правах, свободах та перед законом у взаємозв`язку з положеннями частини першої статті 55, пункту 2 частини третьої статті 129 Основного Закону України щодо захисту судом прав і свобод людини і громадянина та рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, та на те, що кожен громадянин України, іноземець, особа без громадянства, має гарантовані державою рівні права на захист прав і свобод у судовому порядку та участь у розгляді своєї справи у визначеному процесуальним законом порядку у судах усіх юрисдикцій, спеціалізацій та інстанцій.

Приписи статті 10 КПК України також містять вимоги щодо того, що не може бути привілеїв чи обмежень у процесуальних правах, передбачених цим Кодексом, за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних чи інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, громадянства, освіти, роду занять, а також за мовними або іншими ознаками.

У судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання з викладених у ньому підстав, просили його задовольнити в повному обсязі.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, вважав за можливе застосувати до підозрюваного альтернативний запобіжний захід з огляду на стан здоров`я, у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Підозрюваний підтримав позицію захисника.

Слідчий суддя, ознайомившись із поданим клопотанням про обрання запобіжного заходу, а також доданими до нього матеріалами, заслухавши позицію учасників кримінального провадження, дійшов наступного висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001132 від 12.12.2020 за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що 12 грудня 2020 року близько 11 години 45 хвилин ОСОБА_6 , керуючи автомобілем марки «Renault», реєстраційний номер Королівства Бельгії НОМЕР_1 , рухався на 46 км + 312 м автодороги Н-01 сполучення «Київ-Знам`янка» в межах Обухівського району Київської області зі сторони міста Києва в напрямку міста Знам`янка та в порушення вимог пунктів 2.3 б), д) Правил дорожнього руху, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1306 від 10.10.2001 та введених в дію з 01.01.2002, згідно з якими «для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, реагувати на її зміну, не відволікатися від керування цим засобом у дорозі; не створювати своїми діями загрози безпеці дорожнього руху», проявив злочинну самовпевненість, не був уважний під час керування транспортним засобом, не стежив за дорожньою обстановкою, не реагував на її зміну, в зв`язку з чим своїми діями створив загрозу безпеці дорожнього руху; вимог пункту 12.1 Правил дорожнього руху, згідно з яким «Під час вибору в установлених межах безпечної швидкості руху водій повинен ураховувати дорожню обстановку, а також особливості вантажу, що перевозиться, і стан транспортного засобу, щоб мати змогу постійно контролювати його рух та безпечно керувати ним», не обрав безпечної швидкості руху, не врахував дорожню обстановку, щоб мати змогу постійно контролювати рух транспортного засобу та безпечно керувати ним, та в порушення пункту 11.4 Правил дорожнього руху, згідно з яким «На дорогах з двостороннім рухом, які мають щонайменше дві смуги для руху в одному напрямку, забороняється виїжджати на призначений для зустрічного руху бік дороги» на дорозі з двостороннім рухом, яка має щонайменше дві смуги для руху в одному напрямку, допустив виїзд на зустрічну смугу руху, де зіткнувся з автомобілем марки «ВАЗ 21099», реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_9 , який рухався у зустрічному напрямку.

Внаслідок зіткнення водій ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_2 загинув на місці пригоди, а його пасажир ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_3 помер в кареті медичної допомоги.

Так, відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Водночас, під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_6 та причетність підозрюваного до вчиненого кримінального правопорушення підтверджуються долученими до клопотання матеріалами кримінального провадження, а саме: протоколом огляду місця огляду місця дорожньо-транспортної пригоди, протоколами допитів свідка ОСОБА_11 , свідка ОСОБА_12 , протоколом проведення слідчого експерименту від 23.12.2020.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Частиною 4 статті 194 КПК України передбачено, що якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1, 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Таким чином, закон покладає обов`язок доказування протягом розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу наявності вказаних у клопотанні слідчим ризиків та недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання цим ризикам на прокурора.

При цьому, слідчий суддя враховує, що сама по собі тяжкість покарання за злочин, яке інкримінується підозрюваному не є виправданням застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, однак, суворість такого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторно вчинення злочинів.

При цьому, частина перша статті 12 КПК України встановлює, що під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя при розгляді клопотання враховує те, що підозрюваний раніше не судимий, має зареєстроване місце проживання, одружений, має на утриманні неповнолітніх дітей, у належний спосіб виконує свої процесуальні обов`язки, не має наміру переховуватись від слідства/суду, сприяє органу досудового розслідування, тому у слідчого судді відсутні підстави для застосування відносно ОСОБА_6 найсуворішого запобіжного заходу, яким є тримання під вартою.

Водночас, вирішення питання про можливість подальшого перебування особи під вартою передбачає необхідність врахування також необхідності забезпечення дотримання прав підозрюваного, у тому числі і тих, які гарантовані Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод.

Слідчим суддею не встановлено будь-яких обставин про наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 станом на час розгляду поданого клопотання про обрання запобіжного заходу може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а саме: переховуватися від слідчого/суду; впливати на свідків, потерпілих; перешкоджати судовому провадженню іншим чином, вчиняти інші кримінальні правопорушення, у зв`язку з не перебування останнього під вартою.

За наведеного, слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення не доведено тих обставин, що запобігти існуючим ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_6 жодний запобіжний захід, крім тримання під вартою, не в змозі.

Водночас, вирішуючи питання щодо обрання альтернативного запобіжного заходу, слідчий суддя враховує, що сторона обвинувачення станом на час розгляду клопотання обізнана щодо стану здоров`я підозрюваного, що підтверджується виписками КНП КОР "Київська обласна клінічна лікарня", КП "Ладижинський міський центр первинної медико-санітарної допомоги".

При цьому, прокурор, слідчий не реалізували свій обов`язок, передбачений статтею 185 КПК України, та після подання клопотання про застосування запобіжного заходу, зважаючи, що слідчому, прокурору стали відомі інші обставини, що можуть вплинути на вирішення судом питання про застосування запобіжного заходу (враховуючи час перебування клопотання на розгляді у суду, протягом якого захисник надав відповідні документи про критичний стан здоров`я підозрюваного), він не доповнив, не змінив клопотання про обрання запобіжного заходу.

Зважаючи на викладені обставини, слідчий суддя не вбачає наявність правових підстав для задоволення клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспортного слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області капітана поліції ОСОБА_8 , погодженого прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 .

Керуючись частиною другою статті 376, статтями 2, 7, 22, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 309, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспортного слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області капітана поліції ОСОБА_8 , погоджене прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - залишити без задоволення.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1