Справа № 134/1453/17
УХВАЛА

23 вересня 2020 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області у складі:

головуючої колегії судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,

захисника- ОСОБА_4 ,

обвинуваченого - ОСОБА_5

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Вінниці Вінницької області клопотання прокурора та усне клопотання захисника у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені 31.05.2017 в ЄРДР за №0000195 за обвинуваченням ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення, яке передбачене ч.3 ст.187 КК України, -

УСТАНОВИВ:

З 19.06.2020 в проваджені Вінницького районного суду Вінницької області знаходиться вищевказане кримінальне провадження.

В даному підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала подане письмове клопотання про продовження застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_5 , оскільки такий строк спливає 26.09.2020 та ті ризики, які стали підставою для його застосування, не змінилися та не відпали, а саме: обвинувачений ОСОБА_5 разом із обвинуваченим ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України, тобто особливо тяжкого злочину, на даний час продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України (перебуваючи на волі обвинувачений може переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інший злочин, а також перешкоджати розгляду кримінального провадження, шляхом переховування від суду); обвинувачений ОСОБА_5 на час затримання не працював , неодружений, згідно ст. 89 КК України раніше не судимий, даних про те, що він має неповнолітніх дітей, а також осіб на утриманні відсутні. Тому вважає, що інший більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечить процесуальної поведінки обвинуваченого та запобігти доведеним ризикам.

Обвинувачений ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, підтримав клопотання захисника.

Захисник ОСОБА_4 ,заперечував проти задоволення клопотання прокурора, просив суд змінити обвинуваченому запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт , оскільки ОСОБА_5 вже довгий час перебуває під вартою, не має наміру переховуватися від суду та вчиняти інші злочини, вважає заявлені ризик прокурором є її припущенням.

Членкиня колегії - суддя ОСОБА_8 перебуває в щорічній відпустці.

Відповідно до постанов КМУ від 20 травня 2020 № 392 та від 22.07.2020 №641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», установлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 , до 31 серпня 2020 продовжено дію карантину на всій на території України .

Згідно Закону України «Про внесення зміни до пункту 20-5 розділу XI "Перехідні положення" Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та розгляду окремих питань під час судового провадження на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» - Пункт 20-5 розділу XI "Перехідні положення" Кримінального процесуального кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2013 р., №№ 9-13, ст. 88) викладено в такій редакції: у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

З огляду на вищезазначене, беручи до уваги, що до закінчення строку тримання під вартою обвинуваченого (26.09.2020) неможливо при колегіальному складі вирішити клопотання прокурора з об`єктивних причин, тому суд приходить до висновку про необхідність вирішення даного клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою головуючою колегії.

Вислухавши клопотання прокурора та захисника, міркування сторін кримінального провадження щодо них, оглянувши обвинувальний акт та доданий до нього реєстр матеріалів досудового розслідування , головуюча колегії вважає, що клопотання прокурора є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, а усне клопотання захисника - необґрунтованим та таким, що підлягає відмові у задоволенні, виходячи з такого.

Відповідно до положень ч.3 ст. 331 КПК, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно до п.2ч.2 ст.183 КПК, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосовано, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Відповідно до положень, викладених в ч.1 ст. 177 КПК, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього кодексу.

Судом установлено, що запобіжний захід щодо обвинуваченого ОСОБА_5 застосований за рішенням суду, тобто у спосіб, встановлений КПК України.

Вирішуючи письмове клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого, головуюча колегії враховує, що тримання під вартою є винятковим та відповідно до ст. 176 КПК України найбільш суворим запобіжним заходом.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.

Згідно роз`ясненнями, викладеними у Постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 14 від 19.12.2014 «Про узагальнення судової практики застосування судами першої та апеляційної інстанції процесуального законодавства щодо обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою», судам роз`яснено, що відповідно до ч. 6 ст. 22 КПК України, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. У ході судового провадження сторона обвинувачення зобов`язана доводити реальність ризиків, що виправдовують обмеження свободи.

Головуюча колегії установила, що обвинувачений ОСОБА_5 в силу ст. 89 КК України є не судимою особою, на час затримання не працював, не одружений, має зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання в с. Колоденка, Томашпільського району Вінницької області.

Враховуючи вищезазначене, головуюча колегії дійшла до висновку, що обвинувачений ОСОБА_5 не має на волі соціально-стримуючих факторів; обвинувачується разом із обвинуваченим ОСОБА_7 у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України , на даний час судовий розгляд даного провадження не розпочатий , тому наразі існують та не відпали ризики: незаконного впливу ОСОБА_5 на свідків, з метою зміни їх показів у суді; вчинення ним іншого кримінального правопорушення, а також переховування ним від суду.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Таким чином, не зачіпляючи питання доказовості вини обвинуваченого, з метою дотримання балансу між суспільним інтересом та правом особи на особисту свободу, головуюча колегії доходить до висновку, що для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків та уникнення встановлених судом ризиків, доцільно продовжити йому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів, а саме- до 21 листопада 2020 року включно.

У задоволенні клопотання захисника про зміну обвинуваченому запобіжного захисту на цілодобовий домашній арешт слід відмовити, оскільки стороною захисту не надано суду належних та допустимих доказів у спростовування наявності наведених ризиків прокурором.

Керуючись ст.331 КПК України, Головуюча колегії

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 задовольнити.

Продовжити застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів у Державній установі "Вінницька установа виконання покарань ( №1), тобто по 21.11.2020 року, включно.
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 , про зміну обвинуваченому запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт - відмовити.

Копію ухвали направити уповноваженій особі Державної установі "Вінницька установа виконання покарань (№1), -для виконання; іншим учасникам кримінального провадження , вручити в залі судового засідання,- для відому.

Відкласти підготовче судове засідання на 15.10.2020 на 12.00 год., у зв`язку з перебування членкині колегії- судді ОСОБА_8 у щорічній відпустці.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду , шляхом подачі апеляційної скарги через Вінницький районний суд Вінницької області протягом семи днів, обвинуваченим- з дня отримання копії цієї ухвали, а іншими учасниками - з дня проголошення ухвали.

Повна ухвала суду проголошена 25.09.2020 о 13.45 год.

Головуюча колегії : ОСОБА_1