Справа № 624/659/20
провадження № 1-кс/624/156/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 вересня 2020 року слідчий суддя Кегичівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого Кегичівського ВП Сахновщинського ВП ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна в ході досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000164 від 19.09.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 186 КК України,
в с т а н о в и в:

До провадження слідчого судді надійшло клопотання старшого слідчого Кегичівського ВП Сахновщинського ВП ГУ НП Харківської області капітана поліції ОСОБА_3 погодженого прокурором Кегичівського відділу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області про арешт майна, відповідно до якого перед судом поставлено питання про накладення арешту на речові докази, а саме: футболку синього кольору, куртку сірого кольору, светр сірого з синім кольору, джинси синього кольору, кросівки синього кольору, які 20.09.2020 з письмової згоди було вилучено у ОСОБА_4 за адресою мешкання останнього. Вміст з піднігтівим вмістом з лівої та правої руки, два фрагменти марлі зі змивами лівої та правої руки ОСОБА_4 . У випадку задоволення клопотання про арешт майна зазначених у клопотанні речей, визначити місцем зберігання перерахованих речей, Кегичівське відділення поліції Сахновщинського відділення поліції ГУ НП в Харківській області.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 19.09.2020 о 12:55 надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 19.09.2020 о 12:54 за адресою: Кегичівський район смт Слобожанське, вулиця Соборна, на березі «Заводського» ставка виявлено труп чоловіка, лежить на животі, обличчя не видно, вдягнений у синю футболку та шорти. В ході виїзду слідчо-оперативної групи встановлено, що біля водоймища яке розташоване поблизу вул. Соборній смт. Слобожанське, Кегичівського району виявлено труп ОСОБА_5 , з тілесними ушкодженнями - рубана рана лобової частини голови, синці на обличчі. В ході слідства встановлено, що до смерті останнього причетний ОСОБА_6 .
За даним фактом 19.09.2020 заступником начальника ВП - начальником СВ Кегичівського ВП Сахновщинського ВП ГУНП в Харківській області відомості по даному факту внесені до ЄРДР та розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000164 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 18.09.2020 близько 22:00 години, більш точний час в ході досудового слідства не встановлений, ОСОБА_6 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись біля автостанції, розташованої в смт. Слобожанське Кегичівського району Харківської області зустрів потерпілого ОСОБА_5 , після чого реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, спрямований на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_5 , з мотивів особистої неприязні до останнього, повів його до ставку «Заводського», розташованого в межах населеного пункту смт. Слобожанське поблизу вул. Соборної, Кегичівського району, де наніс останньому біля берегу ставку невстановлену кількість ударів по різним частинам тіла потерпілого, від чого ОСОБА_5 впав на землю та кричав через завданий фізичний біль та тілесні ушкодження. В цей час неподалік ставку проходили свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , які почувши крики потерпілого прийшли на місце події. Після цього ОСОБА_6 , продовжуючи реалізувати свій злочинний умисел на заподіяння тілесних ушкоджень потерпілому, в присутності свідків під вагою власного тіла здійснив близько чотирьох стрибків ногами по спині на лежачого на животі ОСОБА_5 та близько двох аналогічних стрибків на голову останнього.
Після чого, ОСОБА_6 , незважаючи на зауваження свідків припинити бійку, продовжив наносити лежачому потерпілому удари ногами в різні частини тіла (в область спини, ребер та голови), при цьому нанісши останньому близько тридцяти ударів по тілу та близько десяти ударів ногами по голові, після чого зупинився та почав погрожувати фізичною розправою ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , так як останні стали свідками злочину, після чого змусив останніх в цілях залучення їх причетності до вказаного злочину та подальшого замовчування ними даного факту перед правоохоронними органами в своїх інтересах, користуючись своєю фізичною перевагою та погрозами фізичною розправою з останніми, змусив їх також нанести удари потерпілому. При цьому свідок ОСОБА_7 та ОСОБА_4 нанесли ногами близько по 3 удари лежачому потерпілому в область ребер зліва. Після цього ОСОБА_6 знову сам наніс близько чотирьох ударів правою ногою по голові потерпілого в область потилиці.
Після цього, ОСОБА_6 , діючи з раптово виниклим злочинним умислом, спрямованим на відкрите заволодіння чужим майном з метою особистого збагачення за рахунок інших осіб, умисно та протиправно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправність своєї поведінки та те, що його дії були явними для сторонніх осіб, а саме для свідка ОСОБА_4 , який стояв поруч, дістав з кишень потерпілого його мобільний телефон торгової марки «TECNO» моделі BL-5CAT та відкрито заволодів ним, поклавши його до своєї кишені та яким в подальшому розпорядився на власний розсуд.
Після цього, ОСОБА_6 наказав ОСОБА_4 допомогти йому стягнути з берегу до води потерпілого за нижні кінцівки, що останні і зробили, після чого свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_4 залишилися стояти на берегу.
Після цього, ОСОБА_6 , діючи з раптово виниклим злочинним умислом, спрямованим на протиправне позбавлення життя ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи небезпечний наслідок і бажаючи його настання у вигляді настання смерті потерпілого, з мотивів особистої неприязні до останнього, своїми руками скотив потерпілого в воду, після чого лівою ногою натиснув на голову останнього, таким чином, щоб голова останнього повністю знаходилася у воді та той не міг дихати, при цьому в цей момент ОСОБА_6 при свідках говорив в бік потерпілого: «Здохни!». В цей момент потерпілий копирсався у воді і намагався вибратися та ОСОБА_6 не вдавалося повністю занурити голову потерпілого в воду, після чого ОСОБА_6 піднявся на берег та в лісосмузі, розташованої навпроти берегу ставку, виламав дерев`яний рогач довжиною близько 1,5 м та повернувся до потерпілого, де продовжуючи реалізувати свій злочинний умисел на протиправне позбавлення життя ОСОБА_5 , повернув тіло останнього на живіт та натиснув вказаною палицею в область шиї, таким чином зануривши голову потерпілого повністю в воду. В цей момент свідки намагалися підійти та припинити дії ОСОБА_6 , так як зрозуміли наміри останнього на скоєння вбивства потерпілого, однак ОСОБА_6 зупинив останніх, погрожуючи свідкам, що останні у випадку опору зазнають фізичної розправи. Після чого ОСОБА_6 тримав вказаною дерев`яною палицею занурену у воду голову потерпілого ОСОБА_5 близько двох хвилин, доки останній не перестав ворушитися, після чого на місці події ОСОБА_6 викинув в очерет вказаний дерев`яний рогач, залишив у воді тіло ОСОБА_5 та покинув місце події, при цьому наказав це зробити і свідкам.
Таким чином, за вищевикладених обставин своїми умисними діями ОСОБА_6 , відповідно до висновку судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_5 №12-17/179-КРт/20, розпочатої 20.09.2020, спричинив останньому тілесні ушкодження у вигляді поєднаної травми голови, грудної клітини, животу та безпосередня причина смерті ОСОБА_5 настала внаслідок механічної асфіксії утоплення.
Таким чином, ОСОБА_6 скоїв кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.115 КК України, а саме умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.
19.09.2020 о 18:50 годині по вул. Волошина, 26, смт. Кегичівка, Харківської області в приміщенні Кегичівського ВП неповнолітнього ОСОБА_6 , 2002 року народження було затримано у порядку ст.208 КПК України.
19.09.2020 у службовому приміщенні Кегичівського ВП Сахновщинського ВП ГУНП в Харківській області, з письмової згоди ОСОБА_4 було відібрано піднігтівий зміст з лівої та правої руки, відібрано змиви з долоней лівої та правої руки ОСОБА_4 що упаковано до паперових конвертів.
20.09.2020 з письмової згоди ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою його мешкання: АДРЕСА_1 , було оглянуто та вилучено його одяг, а саме: футболка синього кольору, куртка сірого кольору, светр сірого з синім кольору, джинси синього кольору, кросівки синього кольору.
Всі вищеперераховані об`єкти, 20.09.2020 постановою слідчого було визнано речовими доказами, тому як можуть мати безпосереднє відношення до обставин вчинення особливо тяжкого злочину та мають суттєве значення для кримінального провадження.
У зв`язку з вищезазначеним виникла необхідність у накладенні арешту на перераховані у клопотанні вилучених об`єктів, так як у органу досудового розслідування є підстави вважати, що вказане майно може зберегти на собі сліди злочину, у тому числі сліди крові потерпілого, з вищезазначеним майном необхідно провести певні слідчі дії, а саме призначення ряду судово-імунологічних, судово-цитологічних та криміналістичних експертиз.
Зазначені в клопотанні обставини підтверджуються доданими до нього матеріалами.
Учасники розгляду клопотання в судове засідання не з`явились. Про час та місце розгляду клопотання повідомлялись своєчасно та належним чином. Слідчим була додана заява про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримує в повному обсязі. Неприбуття цих осіб у судове засідання, відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, не перешкоджає розгляду клопотання.
Дослідивши надані докази, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного:
Згідно з ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Відповідно до положень ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.
Пунктом 1 ч. 2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
В даному випадку завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення. Метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
В ст.100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст.170-174 КПК України.
У відповідності до ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Згідно з ч.ч.1,2 ст.100 КПК України, речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166,170-174 цього Кодексу. Речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Враховуючи, що клопотання подане з передбачених законом підстав та у встановленому законом порядку, за формою і змістом відповідає чинному КПК України, беручи до уваги проаналізовані обставини та те, що слідчим наведено та надано докази «поза розумним сумнівом» щодо наявності підстав для накладення арешту на майно в порядку, передбаченому главою 17 КПК України, так як наявні підстави вважати, що дані речові докази зберегли на собі сліди злочину, містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, з метою збереження цих речових доказів, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 100, 131, 132, 167,170-173, 175, 309 КПК України, -

у х в а л и в:

Клопотання старшого слідчого Кегичівського ВП Сахновщинського ВП ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна в ході досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000164 від 19.09.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 186 КК України, - задовольнити.
Накласти арешт на речові докази по кримінальному провадженню, зареєстрованому в ЄРДР за № 0000164 від 19.09.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 186 КК України, а саме: футболку синього кольору, куртку сірого кольору, светр сірого з синім кольору, джинси синього кольору, кросівки синього кольору, які 20.09.2020 з письмової згоди було вилучено у ОСОБА_4 за адресою мешкання останнього, а також вміст з піднігтівим вмістом з лівої та правої руки, два фрагменти марлі зі змивами лівої та правої руки ОСОБА_4 .
Вищезазначені арештовані речові докази - передати на зберігання до камери зберігання речових доказів Кегичівського відділення поліції Сахновщинського відділу поліції ГУ НП в Харківській області.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим після її оголошення.
Скасування арешту майна здійснюється в порядку, передбаченому ст. 174 КПК України.
На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції

Слідчий суддя ОСОБА_1