КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ
Київського апеляційного суду в складі:

головуючого суддіОСОБА_1 ,
суддів при секретарі судового засіданняОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві 04 листопада 2020 року апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 12 вересня 2020 року, відносно

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Першотравенську Дніпропетровської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 365-3 КК України, -

за участі: прокурора захисника підозрюваного ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,
ВСТАНОВИЛА:

Вказаною ухвалою частково задоволено клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах другого відділу Управління з розслідування кримінальних правопорушень, вчинених військовослужбовцями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_8 , застосовано до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 12 листопада 2020 року, з одночасним визначенням застави в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 101 350 грн., та покладено обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Не погоджуючись з таким рішенням, захисник ОСОБА_5 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді, постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання слідчого.
Вважає оскаржувану ухвалу незаконною, необґрунтованою та невмотивованою.

Стверджує, що підозра ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого злочину є необґрунтованою, відтак відсутні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.
Зазначає, що дії ОСОБА_6 в період часу з 01 по 07 серпня 2020 року щодо надання вказівки підлеглому про повернення вилученого комп`ютерного обладнання у гральному закладі, не є кримінально караними за ч. 1 ст. 365-3 КК України.
З матеріалів кримінального провадження не вбачається та стороною обвинувачення не надано доказів на підствердження того, що на час інкримінованого протиправного діяння ОСОБА_6 свідком ОСОБА_9 проводилась незаконна діяльність з організації або проведення азартних ігор, лотерей, або ОСОБА_6 про це було відомо.
Відтак, на думку апелянта, допит свідка ОСОБА_9 під час вирішення питання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_6 мав би вирішальне значення для встановлення обґрунтованості підозри, однак слідчим суддею безпідставно відмовлено.
Заслухавши доповідь судді, доводи захисника та підозрюваного які підтримали апеляційну скаргу і просили її задовольнити, пояснення прокурора, який вважає ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

11 вересня 2020 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у кримінальному провадженні №0000495 від 17.06.2020 року, відповідно якого він підозрюється у бездіяльності працівника правоохоронного органу щодо незаконної діяльності з організації та проведення азартних ігор, тобто умисне в інших особистих інтересах та інтересах третіх осіб приховування виявленої ним незаконної діяльності з організації та проведення азартних ігор, вчинене за попередньою змовою групою осіб, а саме у вчинені кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 365-3 КК України .

12 вересня 2020 року старший слідчий в особливо важливих справах другого відділу Управління з розслідування кримінальних правопорушень, вчинених військовослужбовцями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_8 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу підозрюваному у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з одночасним визначенням застави у розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 210 200 гривень.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 12 вересня 2020 року вказане клопотання частково задоволено.

Перевіряючи законність прийнятого рішення слідчим суддею, колегія суддів враховує практику Європейського суду з прав людини та дотримання ним вимог КПК України, які регулюють норми обрання запобіжного заходу.

Розглядаючи клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного та обґрунтованого рішення, в порядку ст. 196 КПК України, суд повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для застосування цього запобіжного заходу та умови.
Як встановлено колегією суддів, зазначені вимоги закону слідчим суддею дотримано.

З ухвали суду та журналу судового засідання вбачається, що наведені в клопотанні слідчого підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 перевірено при розгляді клопотання. При цьому допитано підозрюваного, заслухано думку прокурора та захисника, з`ясовано інші обставини, які мають значення при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу.

Під час судового розгляду слідчий суддя з`ясував, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами. Виклад обставин, що дають підстави підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення слідчим суддею зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, що їх підтверджують.

Твердження захисника про те, що підозра пред`явлена ОСОБА_6 є необґрунтованою, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки сукупність матеріалів судового провадження, на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі, є достатньою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу, оскільки обґрунтованість підозри це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.
При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Як вірно зазначено в ухвалі слідчого судді виходячи зі змісту ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор не доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.
У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Перевіряючи доводи захисту про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає, що їх наявність в повному обсязі обґрунтована слідчим суддею, зокрема переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.
Незважаючи на те, що ОСОБА_6 має стійкі соціальні зв`язки, він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, а тому відсутні підстави вважати, що менш суворі запобіжні заходи будуть адекватними заходами у даному кримінальному провадженні.

Водночас, у відповідності до положень ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя обґрунтовано обрав підозрюваному альтернативний запобіжний захід у виді застави з покладенням обов`язків, передбачених 5 ст. 194 КПК України, визначивши розмір застави з урахуванням обставин кримінального провадження, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про особу та наявність ризиків.

На підставі викладеного, колегія суддів погоджується з рішенням слідчого судді щодо необхідності задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки він в повному обсязі довів суду обставини, які виправдовують обмеження права ОСОБА_6 на свободу, що не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Доводи захисника про те, що дії підозрюваного не підпадають під дію ч. 1 ст. 365-3 КК України, оскільки вчиненні до набрання чинності цієї статті (13 серпня 2020 року) не заслуговують на увагу.

Як пояснив прокурор у судовому засіданні, що вчиненні дії інкримінуються підозрюваному до моменту його затримання тобто до 10 вересня 2020 року, ОСОБА_6 вчинив триваючий злочин дії якого відбувалися після вступу у законну силу ч. 1 ст. 365-3 КК України, що підтверджується протоколами негласних слідчих розшукових дій.

Згідно з положенням ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Ухвала слідчого судді відповідає вказаним вимогам.

Істотних порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та обґрунтоване рішення, колегією суддів не виявлено, а наведені в апеляційних скаргах доводи колегія суддів не вбачає достатніми для скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді, оскільки вони спростовуються матеріалами провадження.

Суд обґрунтовано, у відповідності з вимогами ст.ст. 177, 178, 183,194, 199, КПК України, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 даних про його особу, застосував запобіжний захід у вигляді тримання йому під вартою із одночасним визначенням розміру застави, а тому підстав для скасування ухвали слідчого судді, колегія суддів не вбачає.

Керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 181, 182, 183, 194, 376 404, 405, 418, 422 КПК України, колегія суддів -

ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 12 вересня 2020 року, якою частково задоволено клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах другого відділу Управління з розслідування кримінальних правопорушень, вчинених військовослужбовцями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_8 , застосовано до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 12 листопада 2020 року, з одночасним визначенням застави в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 101 350 горн., та покладено обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, - залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 ,- без задоволення.
Ухвала апеляційного суду відповідно до правил, визначених ч. 4 ст. 424 КПК України, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Справа № 757/39076/20-к Слідчий суддя в 1-ій інстанції: ОСОБА_10
Провадження № 11сс/824/5311/2020 Доповідач ОСОБА_1

Категорія ст.ст.183 КПК