Справа № 646/6529/20
№ провадження 1-кс/646/2363/2020
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05.11.2020 м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури №5 ОСОБА_3 про накладання арешту на майно в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.11.2020 за №0000514,

В С Т А Н О В И В :

У листопаді 2020 року в провадження слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшло клопотання про накладення арешту.

В обґрунтування наданого клопотання було зазначено, що 31.10.2020 в період часу з 16:32 до 16:40 проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , де знаходився громадянин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , який має при собі 1 (один) паперовий згорток з речовиною рослинного походження всередині в подрібненому стані , та в подальшому видав співробітникам поліції вищевказаний предмет.

В ході огляду у подальшому було вилучено 1 (один) паперовий згорток з речовиною рослинного походження всередині в подрібненому стані, який поміщено до паперового експертного конверту МВС.

01.11.2020 вищевказані речовини визнано речовими доказами по даному кримінальному провадженню, оскільки вони відповідають ознакам передбаченим ст.98 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим майном є майно у вигляді речей, документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення.

Згідно з ч.2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям ст. 98 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя, проаналізувавши клопотання та додані до нього матеріали, прийшов до висновку, що вилучене 31.10.2020 під час огляду майно відповідає критеріям ст. 98 КПК України.

Згідно із ч. 10 ст. 170 КПКУ країни арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).; 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

Аналіз викладеного законодавства і обставин справи свідчить, що є передбачені законом підстави для задоволення клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98,167-168,170-173 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт тимчасово вилученого 31.10.2020 за адресою: АДРЕСА_1 під час огляду місця події майна у громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , а саме: 1 (один) паперовий згорток з речовиною рослинного походження всередині в подрібненому стані, який поміщено до паперового експертного конверту МВС, шляхом заборони відчуження та розпорядження усіма особами з подальшим зберіганням майна відповідно до «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом №51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її проголошення, особи, які не приймали участь при розгляді клопотання можуть подати апеляцію в той же строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1