ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/582/20 Справа № 706/1225/20 Головуючий по 1 інстанції: ОСОБА_1
Категорія: ст.183 КПК УкраїниДоповідач в апеляційній інстанції: ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2020 року Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду в складі:

головуючого-суддіОСОБА_2 ,
суддівОСОБА_3 , ОСОБА_4
за участю: секретаря судового засідання прокурора захисника ОСОБА_5 ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції) ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Черкаси апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Христинівського районного суду Черкаської області від 05 листопада 2020 року, якою щодо

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Велика Севастянівка Христинівського району Черкаської області, українця, громадянина України, одруженого, непрацюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.12 ч.2 ст.115 КК України,

застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто з 09 год. 50 хв. 03.11.2020 до 01.01.2021 , -

в с т а н о в и л а :

05 листопада 2020 року старшим слідчим СВ Христинівського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР 03.11.2020 за № 0000291, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п.12 ч.2 ст.115 КК України до слідчого судді Христинівського районного суду Черкаської області подано клопотання, погоджене з прокурором Христинівського відділу Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_10 , про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

Необхідність застосування даного запобіжного заходу обґрунтовується тим, що 03.11.2020 близько 01 год. в с.Велика Севастянівка Христинівського району Черкаської області двоє невідомих чоловіків, перебуваючи за місцем проживання ОСОБА_11 , домоволодіння якого розташоване по АДРЕСА_2 , діючи умисно і цілеспрямовано, з метою заподіяння ОСОБА_11 тілесних ушкоджень, нанесли ряд ударів останньому дерев`яною палицею, по голові та інших частинах тіла, в результаті чого спричинили йому тяжкі тілесні ушкодження, від яких останній помер.

03.11.2020 відомості про даний злочин внесені до ЄРДР за №0000291 за ознаками злочину, передбаченого п.12 ч.2 ст.115 КК України.

03.11.2020 об 11 год. 48 хв. ОСОБА_8 затриманий в порядку ст.208 КПК України та поміщений до ІТТ № 2 ГУНП в Черкаській області, фактично останній затриманий 03.11.2020 о 9 год. 00 хв.

Згідно лікарського свідоцтва про смерть № 433 від 03.11.2020 смерть ОСОБА_11 настала внаслідок відкритої черепно-мозкової травми з переломами кісток основи, склепіння та лицевого черепа Крововиливи під м`які, тверді мозкові оболонки. Забій-розміщення головного мозку. Переломи ребер справа, забої легень.

03.11.2020 р. з урахуванням зібраних доказів у кримінальному провадженні ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого п.12 ч.2 ст.115 КК України.

Ухвалою слідчого судді Христинівського районного суду Черкаської області від 05 листопада 2020 року застосовано щодо підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто з 09 год. 50 хв. 03.11.2020. Вважати датою закінчення дії ухвали 01.01.2021.

Обираючи до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою, слідчим суддею враховано, що ОСОБА_8 відповідно до матеріалів за клопотанням обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого п.12 ч.2 ст.115 КК України.

Слідчий суддя вважав, що наявним існування ризику, який дає достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_8 може незаконно впливати на потерпілу, свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні.

Слідчим суддею зазначено, що показання підозрюваного ОСОБА_8 істотно відрізняються від показань потерпілої ОСОБА_12 , підозрюваного ОСОБА_13 , свідків у кримінальному провадженні. Ще одним підозрюваним у кримінальному провадженні є його син ОСОБА_14 .

Вказане вище підтверджує те, що ОСОБА_8 може незаконно впливати на потерпілу, свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім наявності ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України, на підставі матеріалів клопотання слідчим суддею враховано також тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_8 у разі визнання його винуватим у злочині, у вчиненні якого він підозрюється, а санкція статті, за якою підозрюється ОСОБА_8 , передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років або довічного позбавлення волі, вік та стан здоров`я підозрюваного.

Слідчий суддя не вбачав підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки підозрюваний в такому разі матиме можливість незаконно впливати на потерпілу, свідків, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, захисник підозрюваного ОСОБА_8 ОСОБА_7 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Христинівського районного суду Черкаської області від 05 листопада 2020 року та постановити нову ухвалу, якою ОСОБА_8 обрати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Вважає оскаржувану ухвалу необґрунтованою та такою, що ухвалена з порушенням норм КПК України, а відповідно запобіжний захід, обраний відносно ОСОБА_8 є занадто суворим.

В апеляційній скарзі посилається на те, що слідчим суддею при обранні запобіжного заходу ОСОБА_8 не дотримано вимог ст.178 КПК України, оскільки наявні у матеріалах кримінального провадження докази не свідчать про те, що злочин вчинено саме ОСОБА_8 , тоді як у матеріалах кримінального провадження відсутній протокол допиту підозрюваних ОСОБА_14 та ОСОБА_13 , на які слідчий суддя посилається в ухвалі, а тому слідчий суддя безпідставно обґрунтував ухвалу матеріалами, які відсутні саме в цій справі.

Зазначає, що в матеріалах справи відсутні належні докази, які б чітко вказували б на те, яким чином кожен з підозрюваних наносив удари потерпілому, чим, скільки разі тощо та судово-медичного дослідження чи експертизи.

Вказує, що підозрюваний ОСОБА_8 має постійне місце проживання, одружений, згідно наданих дружиною даних працює на приватних замовленнях трактористом, по місцю проживання характеризується позитивно, раніше не судимий, майнова шкода не нанесена, тоді як такі відомості слідчим суддею не досліджувалася та чому були відкинуті в ухвалі не вмотивовано.

Вважає, що ні органом досудового розслідування, ні прокурором в ході досудового слідства, ні слідчим суддею в ході судового розгляду справи не зібрано жодних доказів на обґрунтування ризиків зазначених у клопотанні.

Заслухавши доповідь судді, думки захисника підозрюваного ОСОБА_8 - ОСОБА_7 про задоволення апеляційної скарги, прокурора про законність та обґрунтованість ухвали слідчого судді та відсутність підстав для задоволення вимог апеляційної скарги, перевіривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п.п.1-5 ч.1 ст.177 КПК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1,2 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

В своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року Європейський суд з прав людини зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення, як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.
Суд зобов`язаний врахувати всі дійсні обставини справи і за наявності підстав, вичерпний перелік яких визначений в ст.183 КПК України, може застосувати винятковий вид запобіжного заходу.
Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою повинна відповідати вимогам ст.5 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та ст.ст.177, 178, 183 КПК України.

Обираючи ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою, слідчий суддя дотримався вимог норм міжнародного права та кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчого і прийшов до вірного висновку, що вході розгляду клопотання та дослідження поданих матеріалів було встановлено наявність ризиків, про які зазначив слідчий.

На думку колегії суддів, зважаючи на наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого п.12 ч.2 ст.115 КК України, який є особливо тяжким злочином та за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років або довічним позбавленням волі, враховуючи наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, вік та стан здоров`я підозрюваного, слідчий суддя вірно застосував до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою, який забезпечить дотримання виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків під час досудового розслідування та судового розгляду.
В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_8 ОСОБА_7 посилається а те, що у матеріалах кримінального провадження відсутній протокол допиту підозрюваних ОСОБА_14 та ОСОБА_13 , на які слідчий суддя посилається в ухвалі, а тому слідчий суддя безпідставно обґрунтував ухвалу матеріалами, які відсутні саме в цій справі.

Колегія суддів зазначені доводи апелянта вважає неспроможними, оскільки вони спростовуються матеріалами кримінального провадження, а саме, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_14 від 03.11.2020 (а.с.70,71) та протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_13 від 03.11.2020 (а.с.72,73).

Не підлягають до задоволення доводи апелянта про те, що в матеріалах справи відсутні належні докази, які б чітко вказували б на те, яким чином кожен з підозрюваних наносив удари потерпілому, чим, скільки разі тощо та судово-медичного дослідження чи експертизи, так-як при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя оцінює в сукупності всі обставини, визначені ст.178 КПК України, а тому зазначені апелянтом докази, на які він посилається в апеляційній скарзі, не є необхідними при обранні запобіжного заходу.

Крім того, на початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

Неприйнятними є доводи апеляційної скарги про те, що ні органом досудового розслідування, ні прокурором в ході досудового слідства, ні слідчим суддею в ході судового розгляду справи не зібрано жодних доказів на обґрунтування ризиків зазначених у клопотанні, оскільки зазначені доводи спростовуються наявними у матеріалах кримінального провадження доказами, які вказують на те, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого п.12 ч.2 ст.115 КК України, що в свою чергу узгоджується з вимогами ст.177 КПК України при обранні запобіжного заходу. Також наявні у матеріалах кримінального провадження докази, свідчать про наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Колегія суддів вважає, що на основі наданих стороною обвинувачення матеріалів, які обґрунтовують клопотання слідчого про застосування щодо ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, колегія суддів приходить до висновку, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, детальний перелік яких міститься в клопотанні слідчого.

Не слугують підставою для скасування оскаржуваного рішення слідчого судді позитивні характеризуючі дані підозрюваного ОСОБА_8 , враховуючи фактичні обставини кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 , а тому апеляційній суд погоджується з рішенням суду першої інстанції, що застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, буде недостатнім для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Інших доводів, які б спростовували оскаржувану ухвалу слідчого судді, яка відповідає вимогам ст.370 КПК України, апеляційна скарга захисника підозрюваного ОСОБА_8 ОСОБА_7 не містить.

Обставин, які можуть слугувати підставами для обрання щодо підозрюваного ОСОБА_8 менш суворого запобіжного заходу, колегією суддів також не встановлено.

Даних, про те, що підозрюваний ОСОБА_8 за станом здоров`я не може утримуватися під вартою, по справі не здобуто та стороною захисту не надано.

Враховуючи наведене, колегія суддів приходить до висновку, що слідчий суддя при розгляді клопотання старшого слідчого СВ Христинівського ВП Уманського ВГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою повно та об`єктивно дослідив всі обставини, з якими закон пов`язує застосування запобіжних заходів, в тому числі і у виді тримання під вартою, при цьому вислухавши та врахувавши пояснення всіх учасників судового розгляду.

З огляду на викладені обставини, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для застосування щодо ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та належним чином мотивував своє рішення.

Порушень норм кримінального процесуального законодавства України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, колегією суддів не вбачається.

Керуючись ст.ст.183, 193, 194, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а :

Ухвалу слідчого судді Христинівсьекого районного суду Черкаської області від 05 листопада 2020 року, якою щодо ОСОБА_8 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.12 ч.2 ст.115 КК України, застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто з 09 год. 50 хв. 03.11.2020 до 01.01.2021, - залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 ОСОБА_7 , без задоволення.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді