У Х В А Л А
Справа № 185/5195/20

Провадження № 1-кс/185/1126/20

06 серпня 2020 року м. Павлоград

Слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 захисника адвоката ОСОБА_5 , в присутності підозрюваного ОСОБА_6
розглянувши погоджене із прокурором Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 клопотання слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про застосування до підозрюваного
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Павлограда, Дніпропетровської області, не одруженого, має вищу освіту, не працює, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,-

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -
В С Т А Н О В И В:
Подане на розгляд слідчому судді клопотання вмотивовано тим, що в межах досудового розслідування кримінального провадження № 0001258 від 01 серпня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01 серпня 2020 року, встановлена достатність доказів для підозри ОСОБА_6 за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, а саме відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчиненй за попередньою змовою групою осіб, поєднаний з проникненням у житло.

Підозра ОСОБА_6 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.186 КК України, повністю обґрунтована та підтверджується доказами, зібраними в межах досудового розслідування кримінального провадження.

На думку слідчого, що погоджено з прокурором, відносно підозрюваного має бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю визначення застави в розмірі від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки підозрюваний ОСОБА_6 , вчинив тяжке кримінальне правопорушення. Вказані обставини дають підстави вважати, що, перебуваючи під загрозою сурового покарання за вчинення вказаного кримінального правопорушення, підозрюваний може незаконно впливати на свідків вчиненого кримінального правопорушення, може переховуватися від органів досудового слідства та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Обрання щодо підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити виконання покладених на нього обов`язків, так як зібрані на нього характеризуючи дані вказують на його схильність до вчинення нових тяжких злочинів, що вказує на наявність ризиків, передбачених до п.1,3,4 ч.1 ст. 177 КПК України.
05 серпня 2020 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вручено ОСОБА_6 05 серпня 2020 року о 12:55 годині.

В порядку ст.208 КПК України підозрюваного затримано не було.

При розгляді клопотання слідчий та прокурор з приводу підстав зазначених в ст. 177 ч. 1 КПК України підтвердили вищенаведене та наполягали на задоволенні клопотання.
Підозрюваний ОСОБА_6 не оспорюючи обґрунтованість підозри, та свою провини у вчинені зазначеного кримінального правопорушення, просив застосувати відносно нього більш м`який запобіжний захід нічний домашній арешт.
Захисник висловив позицію узгоджену зі своїм підзахисним, також додав, що підозрюваний добровільно надає покази у кримінальному провадженні, сприяє досудовому розслідуванню, попросив пробачення у потерпілого, готовий відшкодувати шкоду, має на утриманні бабусю, 1943 р.н., яка внаслідок отриманої травми є імобілізованою та потребує стороннього догляду, інших осіб, які б могли за нею доглянути не має.
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК України, думку підозрюваного, проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання слідчого між собою, та в сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням приходжу до наступного висновку.
Прокурором доведено, що відносно підозрюваного ОСОБА_6 провадиться досудове розслідування, і йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України. Також, висунута підозра обґрунтована доказами, зібраними в порядку передбаченому КПК України.
Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Окрім того, статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.
Частиною першої статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Враховуючи те, що обґрунтованість підозри підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю вагомих доказів, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений під час розгляду клопотання, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у ОСОБА_6 кримінального правопорушення, що йому інкримінується.

Так, на переконання слідчого судді, незалежно від подальшої доведеності підозри ОСОБА_6 , досліджені під час розгляду клопотання докази, свідчать про наявність достатніх підстав стверджувати, що ОСОБА_6 може бути причетним до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.
Крім того, слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених пунктом 1, 3,4 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки він обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, з місця вчинення кримінального правопорушення зник, в той самий час з`ясовуючи питання про міцність соціальних зв`язків слідчим суддею встановлено, що підозрюваний має постійне місце проживання, за яким характеризується позитивно, офіційно не працевлаштований, проте до матеріалів клопотання долучено відомості, які свідать про його працевлаштування, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває.
Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою, що узгоджується з позицією, наведеною в рішенні ЄСПЛ у справі «Медвєдєв та інші проти Франції» (рішення ЄСПЛ від 29 березня 2010 року, § 76). Судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
Крім того, під час визначення підстав для застосування конкретного виду запобіжних заходів також слід ураховувати правило, що закріплено ч. 3 ст. 176 КПК України, - слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику чи ризикам. Отже, ще однією складовою підстав застосування конкретного запобіжного заходу є наявність відомостей про те, що іншими запобіжними заходами виконання завдання кримінального провадження є неможливим.

Враховуючи вказані обставини слідчий суддя вважає, що такий запобіжний захід як домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді, з покладенням на підозрюваного передбачених у ч.5 ст.194 КПК України низки обов`язків.
Строк дії ухвали встановити в межах строку досудового розслідування.
Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 186, 187, 193-194, 196, 197, 202, 205, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 погоджене із прокурором Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_7 про застосування до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з застосуванням електронного засобу контролю.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

-прибувати по першому виклику до службової особи на визначений нею час;

-заборонити покидати квартиру АДРЕСА_3 , в якій він мешкає, цілодобово, окрім необхідності виконання трудових обов`язків в ТОВ «Сектор Трейд`за встановленим робочим графіком, який надати в розпорядження слідчого, в провадженні якого перебуває дане кримінальне провадження;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
-докласти зусиль до офіційного працевлаштування;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
-утриматись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні та підозрюваним ОСОБА_8 ;
-носити електронний засіб контролю.

В задоволенні клопотання в іншій частині відмовити.

Строк дії ухвали до 01 жовтня 2020 року.

Зобов`язати орган Національної поліції негайно поставити на облік ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчому.
Контроль за виконанням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , домашнього арешту покласти на слідчого, в провадженні якого перебуває справа.
Ухвала, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1