УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 грудня 2020 року

м. Київ
справа № 4818/11/20

провадження № 51-5759впа20
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши матеріали про визначення підсудності справи щодо ОСОБА_4 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, за ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КупАП),
встановив:
До Верховного Суду з Управління стратегічних розслідувань в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України для визначення підсудності надійшла вищевказана справа про адміністративне правопорушення.
Учасників провадження було повідомлено про час та місце розгляду питання щодо визначення підсудності, проте вони не прибули, що не перешкоджає розгляду.
Дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для визначення Касаційним кримінальним судом Верховного Суду підсудності цієї справи про адміністративне правопорушення.
Із протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що ОСОБА_4 , яка обіймає посаду секретаря судового засідання судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду, обвинувачено у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.
Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.
З огляду на ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Положеннями ч. 2 ст. 257 КУпАП визначено, що протокол про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, разом з іншими матеріалами у триденний строк з моменту його складення надсилається до місцевого загального суду за місцем вчинення такого правопорушення.
Водночас відповідно до ч. 3 ст. 257 КУпАП у разі вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, службовою особою, яка працює в апараті суду, протокол разом з іншими матеріалами надсилаються до суду вищої інстанції для визначення підсудності.
З системного аналізу змісту указаних положень ст. 257 КУпАП убачається, що ці норми закону наділяють повноваженнями суд апеляційної інстанції визначити підсудність відповідної справи про адміністративне правопорушення щодо особи в межах юрисдикції апеляційного суду, якщо справа згідно з положеннями ч. 2 ст. 257 КУпАП має надійти до місцевого суду, в апараті якого працює така особа, або ж наділяють повноваженнями суд касаційної інстанції визначити підсудність такої справи, яка вже розглянута по суті місцевим судом, якщо апеляційна скарга у справі має розглядатися апеляційним судом, у апараті якого працює така особа.
Однак з матеріалів справи вбачається, що протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП місцевим загальним судом не розглядався і рішення по суті не ухвалювалося.
Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що відсутні підстави для визначення підсудності Касаційним кримінальним судом Верховного Суду вищевказаної справи на підставі ч. 3 ст. 257 КУпАП.
Керуючись ч. 3 ст. 257 КУпАП, Верховний Суд
постановив:
Відмовити у визначенні підсудності справи (№ 4818/11/20) щодо ОСОБА_4 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП та повернути матеріали справи до Управління стратегічних розслідувань в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення й оскарженню не підлягає.
Судді:
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3