Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/5609/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2020 року Слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Подільського районного суду м. Києва із клопотанням в межах виконання доручення ГСУ Національної поліції України та запиту від компетентних органів Азербайджанської Республіки про надання міжнародної правової допомоги у кримінальній справі № шляхом накладання арешту на майно.

Підставами для внесення клопотання стало доручення ГУНП СУ у місті Києві та запит від компетентних органів Азербайджанської Республіки про надання міжнародної правової допомоги у кримінальній справі № .

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий зазначив, що компетентними органами Азербайджанської Республіки проводиться досудове розслідування у справі № за ознаками злочину, передбаченого частиною ст. ст. 177.3.2., 177.4, 272.2.2 КК Азербайджанської Республіки.

Під час виконання запиту, встановлено, що в Головному Слідчому Управлінні Відділу Державної Безпеки Азербайджанської Республіки проводиться попереднє розслідування по кримінальній справі №182990038 по відношенню до громадян Російської Федерації - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , громадянина України - ОСОБА_7 , невстановленого слідством жителя міста Санкт-Петербург на ім`я ОСОБА_8 і інших за ознаками ст.ст. 177.3.2., 177.4, 272.2.2 КК Азербайжанської Республіки.

Так, відповідно до п.2 зазначеного запиту, необхідно накласти арешт на рахунки прив`язані до банківських карток обвинуваченого ОСОБА_7 № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 в АТ «УКРСИББАНК» ( ) та № НОМЕР_4 в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» ().

На підставі вище викладеного, на теперішній час, виникла необхідність у накладенні арешту на всі фінансові операції по вищевказаним банківським рахункам з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої в наслідок кримінального правопорушення.

В судове засідання слідчий та власник майна не з`явились. Слідчий звернувся до суду із заявою, в якій просив розглянути клопотання без його участі, просив його задовольнити.

Враховуючи викладене, слідчий суддя на підставі ч. 1 ст. 172 КПК України, яка встановлює, що неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, дійшов висновку про можливість розгляду клопотання без участі слідчого та власника тимчасово вилученого майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, матеріали кримінального провадження, слідчий суддя встановив наступне.

Слідчим суддею встановлено, в Головному Слідчому Управлінні Відділу Державної Безпеки Азербайджанської Республіки проводиться попереднє розслідування по кримінальній справі №182990038.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження являється арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З огляду на обставини ймовірно вчиненого кримінального правопорушення, представлених доказів за матеріалами клопотання в їх сукупності, а також на те, що слідчим у клопотанні доведено необхідність накладення арешту на зазначене в клопотанні майно, оскільки в органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт, відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, могло зберегти на собі сліди злочину та може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому слідчий суддя з метою забезпечення кримінального провадження та можливого використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумності та співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також враховуючи правову підставу для арешту майна та наслідки арешту майна для інших осіб, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про арешт майна.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках прив`язаних до банківських карток, які належать ОСОБА_7 № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , відкриті в АТ «УКРСИББАНК» () та заборонити здійснювати всі види фінансових операцій по зазначеним банківським рахункам.

Зобов`язати службових осіб АТ «УКРСИББАНК» () надати слідчому СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 , або уповноваженій особі за дорученням слідчого, довідку про залишок коштів на момент накладення арешту на розрахунковий рахунок вищевказаного підприємства, та в подальшому надавати дану інформацію про залишок коштів на зазначеному рахунку на запит слідчого

Копію ухвали надіслати слідчому, прокурору, іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Порядок оскарження ухвали визначено ст. 392, 395 КПК України.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1