ЄУН №389/5/15-к
Провадження №1-кп/389/296/17
У Х В А Л А

10 грудня 2020 року м.Знам`янка

Колегія суддів Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області у складі: головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2

ОСОБА_3

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

потерпілої ОСОБА_6

обвинуваченого ОСОБА_7

захисника ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Знам`янка Кіровоградської області кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001621 від 02.11.2014, по обвинуваченню ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п.6 ч.2 ст.115, ч.4 ст.187, ч.1 ст.263 КК України,

В С Т А Н О В И Л А:

Прокурором в судовому засіданні заявлене клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу, застосованого до обвинуваченого у вигляді тримання під вартою, який спливає 27.12.2020, оскільки жоден з більш м`яких запобіжних заходів, застосованих до обвинуваченого, не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які на теперішній час не зникли.
Обвинувачений та його захисник заперечили щодо продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при цьому захисником обвинуваченого заявлене клопотання про зміну міри запобіжного заходу стосовно обвинуваченого з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, мотивуючи тим, що відсутні ризики, передбачені ст.. 177 КПК України, а також посилаючись на незадовільний стан здоров`я ОСОБА_7 .

Обвинувачений просив клопотання свого захисника задовольнити.

Потерпіла клопотання прокурора підтримала, щодо задоволення клопотання захисника обвинуваченого заперечувала.
Вислухавши думку учасників судового засідання, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.ч.1, 3 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим частиною першою цієї статті. Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Розглядаючи клопотання про застосування або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст.178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Відповідно до ч.1, п.5 ч.2 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Колегією суддів враховується, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення проти громадської безпеки, а також особливо тяжких кримінальних правопорушень, пов`язаних із застосуванням фізичного насильства, вчинених проти власності та проти життя і здоров`я особи, зокрема у вбивстві, вчиненому з корисливих мотивів, одне з яких карається позбавленням волі на строк до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі, не маючий судимості, не одружений, не працюючий, утриманців не має, а тому враховуючи ступінь тяжкості вчинених обвинуваченим кримінальних правопорушень та суворість можливого покарання, яке загрожує йому у разі визнання винним, існують ризики того, що перебуваючи на волі обвинувачений може переховуватися від суду та без перешкод залишити своє місце проживання з метою уникнення можливої кримінальної відповідальності. Також зазначені обставини свідчать про наявність високого ступеню ризику незаконно впливати на свідків, які наразі не допитані. Крім того, зазначене вказує на відсутність достатньо міцних соціальних зв`язків та підтверджує існування ймовірності продовження обвинуваченим злочинної діяльності та вчинення інших кримінальних правопорушень.

З огляду на викладене та беручи до уваги характер та обставини протиправних дій, які спричинили загибель людини, враховуючи особу обвинуваченого, особисті та соціальні обставини життя та його зв`язки із суспільством, зважаючи на наявність реальних ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які з часу продовження стосовно обвинуваченого запобіжного заходу не зменшилися та продовжують існувати, а також наявність обставин, які є достатніми для переконання, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти доведеним ризикам та виконанню обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків, з урахуванням того, що судове провадження не завершене до спливу строку тримання під вартою, тому колегія суддів вважає за доцільне клопотання прокурора задовольнити та продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого строком на 60 днів.

Обставин, які б свідчили про те, що необхідність у раніше обраному обвинуваченому запобіжному заході у вигляді тримання під вартою відпала, колегією суддів не встановлено.

З цих же підстав не підлягає задоволенню клопотання захисника обвинуваченого про зміну міри запобіжного заходу.

В силу п.2 ч.4 ст.183 КПК України розмір застави в даному кримінальному провадженні не визначається.

Керуючись ст.ст.177, 178, 182, 183, 315, 350 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання прокурора задовольнити.

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с.Богданівка Знам`янського району Кіровоградської області, продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів, який обчислювати з 16.30 год. 10.12.2020 до 16.30 год. 07.02.2021.

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого про зміну міри запобіжного заходу відмовити.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому та направити начальнику Державної установи «Кропивницький слідчий ізолятор» для відома.

На ухвалу суду може бути подана апеляція до Кропивницького апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3