Справа № 621/309/14-к
провадження № 1-кп/610/4/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2020 року Балаклійський районний суд Харківської області у складі:

головуючого: - судді ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисника- адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Балаклія кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст.185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

З 28 жовтня 2016 року в провадженні Балаклійського районного суду Харківської області перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.185 КК України.
Провадження по справі було зупинено до розшуку обвинуваченого.
05 травня 2020 року обвинуваченого було затримано та доставлено до суду і цього дня ухвалою Балаклійського районного суду Харківської області було застосовано до ОСОБА_4 запобіжний захід тримання під вартою
В судовому засіданні 23 вересня 2020 року прокурор просив продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, який спливає 03 жовтня 2020 року, посилаючись на існування ризиків можливості останнього переховування від суду, можливість вчинення іншого злочину та можливість перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, які до цього часу не зменшилися і продовжують існувати.

В обгрунтування існування ризиків прокурор зазначає, що під час досудового розслідування стосовно підозрюваного ОСОБА_6 застосовувався запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з покладанням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, однак внаслідок неодноразових неявок до суду та фактичного ухилення від суду, був оголошений в розшук, 05.05.2020 був затриманий та обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Зважаючи на тяжкість кримінального правопорушення, за якими обвинувачується ОСОБА_4 , є достатні підстави вважати, що ризики до цього часу не зменшилися та продовжують існувати, що виправдовує тримання останнього під вартою.

Обвинувачений та його захисник заперечували проти задоволення клопотання прокурора, вважаючи клопотання прокурора необґрунтованим.

Заслухавши думку учасників судового засідання, суд приходить до наступного.

Згідно ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Відповідно до ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 КПК України, повинно містити виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися інші ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Судом встановлено, що обраний 05.05.2020 запобіжнй захід у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 ухвалою Балаклійського районного суду Харківської області від 05 серпня 2020 року було продовжено на строк до 03 жовтня 2020 року.
Суд погоджується з клопотанням прокурора щодо продовження існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, оскільки ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.
Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).
Надаючи оцінку можливості обвинуваченого переховуватися від суду або вчинити інше кримінальне правопорушення, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину може вдатися до відповідних дій.
Згідно з пунктом 36 Рішення ЄСПЛ по справі «Москаленко проти України» №37466/04 від 20.08.2010 року Європейський суд з прав людини зазначив, що органи судової влади неодноразово посилалися на імовірність того, що до заявника може бути застосоване суворе покарання, враховуючи тяжкість злочинів, у скоєнні яких він обвинувачується. У цьому контексті ЄСПЛ нагадав, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Також ЄСПЛ зазначив що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.
Надані стороною обвинувачення докази доводять обставини, які свідчать про: наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, і на які вказує прокурор: обвинувачений може здійснити спроби переховуватися від суду та по факту вже переховувався від нього тривалий час перебував у розшуці та 05.05.2020 був затриманий, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він офіційно не працевлаштований, не має міцних соціальних зв`язків, законних джерел існування та має незадовільний матеріальний стан, інкримінується вчинення десяти епізодів тяжкого злочину, що свідчить про його значний кримінальний досвід, а на теперішній час судовий розгляд кримінального провадження триває.
Крім того, переконання суду про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам ґрунтується на: тяжкості злочину і тяжкості покарання, що загрожує у разі визнання обвинуваченого винуватим у злочині, у вчиненні якого він обвинувачується, так як ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, та порушенні ним вже застосованого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Таким чином, суд дійшов висновку, що клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою підлягає задоволенню, підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу на теперішній час не вбачається.
В силу ч.5 ст. 182 та ч.3 ст. 183 КПК України суд визначає заставу, достатню для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Керуючись ст.ст. 182, 183,188, 194, 371, 372 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Запобіжнй захід у вигляді тримання під вартою, застосований до обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити на строк 60 днів, тобто до 20.11.2020 року.

Визначити суму застави у розмірі 63 060 грн. (шістесят три тисячі шістдесят гривень), які необхідно внести на депозитний рахунок: отримувач коштів: ТУ ДСА України у Харківській області; код одержувача: 26281249; банк одержувача: ДКСУ м. Київ; МФО одержувача: 820172; розрахунковий рахунок: UA0006674; призначення платежу: (застава, справа № _______, обвинувачений________ (прізв., ініціали), платник ________ (прізв., ініціали) (Балаклійський районний суд Харківської області).
При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки:
1) прибувати за першим викликом до суду;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду;
3) повідомляти суд про зміну місця свого проживання;
4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт;
5) носити електронний засіб контролю.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.
Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Виконання ухвали покласти на Балаклійський ВП ГУНП в Харківській області
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її винесення.

Суддя ОСОБА_1