Справа № 201/7231/18
Провадження № 1кп/201/226/2020
ВИРОК
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2020 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська кримінальне провадження № 0000064 від 21.02.2018 року по обвинуваченню

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Павлоград Дніпропетровської області, громадянки України, з вищою освітою, працюючої, не судимої, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

обвинуваченої у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України;

В судовому засіданні приймали участь:

прокурор ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6

обвинувачений ОСОБА_3

захисник ОСОБА_7

представник потерпілого ОСОБА_8

І. Формулювання обвинувачення, яке пред`явлене і визнане судом недоведеним

1.Відповідно до наказу головного лікаря КЗ «Обласний клінічній центр медико-соціальної експертизи» №19-О від 03.02.2009 року ОСОБА_3 призначено на посаду голови комісії лікаря-невропатолога обласної медико-соціальної експертної комісії № 5.

Відповідно до Положення про обласну медико-соціальну експертну комісію №5 КЗ ««Обласний центр медико-соціальної експертизи» ДОР» затверджену Наказом КЗ «ОКЦМСЕ ДОР» №64/1 від 05.04.2013 року Обл.МСЕК №5 очолює голова комісії, що організовує роботу комісії, забезпечує якісне проведення медико-соціальної експертизи, несе персональну відповідальність за роботу Обл.МСЕК №5. Склад Обл.МСЕК №5 безпосередньо упорядковується голові Обл.МСЕК №5.

Відповідно до посадової інструкції голови обласної МСЕК №5, затвердженої головним лікарем КЗ «ОКЦМСЕ ДОР» 05.04.2013 року, основними задачами голови обласної МСЕК №5 є організація роботи, керівництво роботою, забезпечення якісного проведення медико-соціальної експертизи і реабілітації інвалідів в очолюваній МСЕК.

Голова обласної МСЕК № 5 має у безпосередньому підпорядкуванні лікарів, що входять до складу МСЕК.

Голова обласної МСЕК №5 несе персональну відповідальність за роботу підпорядкованої МСЕК, помилкові дії, неприйняття рішень, які входять до сфери його обов`язків та компетенції, якість ведення необхідної документації, достовірність медико-експертних рішень та показників діяльності обласної МСЕК №5.

Таким чином голова обласної МСЕК №5 КЗ «ОКЦМСЕ ДОР» виконує організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функцій, тобто є службовою особою.

Згідно Акту №7 від 04.01.2016 року огляду ОСОБА_9 обласною медико-соціальною експертної комісію №5 КЗ «ОКЦМСЕ ДОР», останньому встановлено діагноз «отдаленный период повторных минно-взрывных травм, ЗЧМТЁ сотрясение головного мозга, акубаротравматических поражение обоих ушей (16.08.2014, 14.02.2015 в зоне АТО) в виде рассеянной микроочаговой симптоматики, умеренного вегето-сосудистого синдрома, умеренного вестибуло-атактического синдрома, посстравматическое стрессовое расстройство, органическое астеническое расстройство. Посттравматическая двустороняя нейросенсорная тугоухость II-III степени, прогрессирующее течение» та встановлена 3 група інвалідності.

Згідно Акту №1986 огляду ОСОБА_9 обласною медико-соціальною експертної комісію №5 КЗ «ОКЦМСЕ ДОР», останньому встановлено діагноз «отдаленный период повторных минно-взрывных травм, ЗЧМТЁ сотрясение головного мозга, акубаротравматических поражений обоих ушей (16.08.2014, 14.02.2015 в зоне АТО) в виде рассеянной микроочаговой симптоматики, умеренного вестибуло-атактического синдрома, посттравматическое стрессовое расстройство, посттравматическая двустороняя нейросенсорная ІНФОРМАЦІЯ_2 » та встановлена 3 група інвалідності.

Під час досудового розслідування встановлено, що зазначені рішення обласної медико-соціальної експертної комісії №5 КЗ «ОКЦМСЕ ДОР» є неправомірними, не відповідають вимогам постанови Кабінету Міністрів України №1317 від 03.12.2009 року «Питання медико-соціальної експертизи» та Наказу Міністерства охорони здоров`я України №561 від 05.09.2011 року «Про затвердження Інструкції про встановлення груп інвалідності». Має місце підсилення функціональної частини діагнозу у вигляді необгрунтованого формулювання «помірний вегето-судинний синдром» та «помірний вестибуло-атактичний синдром», незважаючи на наявність в усіх виписних епікризах з історій хвороб, висновках невропатологів, психіатрів, нейрохірургів, починаючи з 2014 року, витягу з протоколу військово-лікарської комісії південного регіону №1478 від 09.07.2015 року лише «вестибуло-атактичного синдрому легкого ступеню».

Відповідно вказаних незаконних рішень обласної медико-соціальної експертної комісії №5 КЗ «ОКЦМСЕ ДОР» ОСОБА_9 на підставі ст. 16 Закону України «Про соціальний та правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» та постанови Кабінету Міністрів України №925 від 25.12.2013 року «Про затвердження Порядку призначення і виплати одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті), інвалідності або часткової втрати працездатності без встановлення інвалідності військовослужбовців, військовозобов`язаних та резервістів, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори чи для проходження служби у військовому резерві» ОСОБА_9 отримано за рахунок державного бюджету України грошову допомогу у сумі 185 385 грн.

Таким чином ОСОБА_3 , будучи службовою особою - головою обласної медико-соціальної експертної комісії №5 КЗ «ОКЦМСЕ ДОР», маючи відповідну кваліфікацію у неврології, діючи умисно, в супереч інтересам служби з метою одержання неправомірної вигоди для іншої особи достовірно знаючи про відсутність в медичній документації підтвердження діагнозу «помірний вегето-судинний синдром» та «помірний вестибуло-атактичний синдром» 04.01.2016 року підписала та видала рішення про встановлення ОСОБА_9 3 групи інвалідності внаслідок чого останнім 10.03.2016 року безпідставно отримано грошову допомогу з державного бюджету у сумі 185 385 грн, яка більше ніж у 250 разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян та спричинило тяжкі наслідки.

Злочинні дії ОСОБА_3 , які виразилися у зловживанні службовим становищем, тобто умисному, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, що спричинило тяжкі наслідки, стороною обвинувачення кваліфікуються за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

ІІ. Позиція обвинуваченої.

2. Обвинувачена в судовому засіданні свою вину не визнала та пояснила, що вона за фахом лікар-невропатолог вищої категорії та працює в КЗ «ОКЦМСЕ ДОР» з 2001 року, а з 2009 р. по червень 2020 р. працювала головою Обласної МСЕК №5. В її обов`язки входить організація та планування роботи МСЕК, з метою забезпечення проведення якісної медико-соціальної експертизи. МСЕК здійснює свою основну діяльність комісійно, в той час як голова МСЕК лише організовує робочий процес, а у прийнятті рішень приймає участь як член комісії, маючи один не привілейований голос. В своїй діяльності МСЕК керується «Положенням про медико-соціальну експертизу», Постановою КМУ №1317 від 03.12.2009 р. «Питання медико-соціальної експертизи» та іншими НПА. При цьому відмінною особливістю медико-соціальної експертизи від всіх інших видів медичних експертиз є її соціальний характер, що передбачає з`ясування соціального статусу обстежуваної особи (характер і умови праці, можливості щодо виконання основної роботи, трудову спрямованість), а тому кожен фахівець описує відповідно терапевтичний, хірургічний, неврологічний статус пацієнта, записує діагноз за своїм профілем, висловлює свою думку з приводу стану пацієнта і рішення комісії. При прийнятті рішення враховуються ступінь обмеження життєдіяльності осіб, які звертаються для встановлення інвалідності, потребу в сторонньому догляді, догляд або допомоги, реабілітації, реабілітаційного потенціалу, груп інвалідності, причини і часу її настання, а також ступеня втрати працездатності в % співробітникам, які отримали ушкодження здоров`я, пов`язане з виконанням ними трудових обов`язків; потреби інвалідів у забезпеченні їх технічними та ін. засобами реабілітації, виробами медичного призначення на підставі медичних показань і протипоказань, а також з урахуванням соціальних критеріїв. Всі рішення приймаються колегіально.

Демобілізований з лав ЗСУ, учасник АТО ОСОБА_9 17.12.2014 р. оглянутий Саксаганською МСЕК, яка встановила 25% втрати працездатності внаслідок травми пов`язаної з виконанням обов`язків військової служби з діагнозом: «Наслідки закритої ЧМТ (струс головного мозку) 16.08.2014 р. внаслідок дії вибухової хвилі (контузії) у вигляді стійкого незначно вираженого астено-невротичного синдрому, ангіопатії сітківки, міопії 1,0 D правого ока, наслідки вибухового акубаротравматичного ураження обох вух (16.08.2014 р.) у вигляді хронічної сенсоневральної приглухуватості I ст., посттравматична часткова адентія: верхньої щелепи правої - 3, 2, 1, лівої - 1, 2: нижній щелепи, лівої 1, 2, правої - 1».

04.01.2016 ОСОБА_9 проходив повторний огляд в Обл. МСЕК №5 з діагнозом: «Віддалений період повторних мінно-вибухових травм, ЗЧМТ, струс головного мозку, акубаротравматичних поразок обох вух (16.08.2014 р. та 14.02.2015 р. в зоні АТО) у вигляді розсіяної дрібноочагової симптоматики, помірного вегето-судинного синдрому, помірного вестибуло- атактичного синдрома, посттравматичного стресового розладу, органічного астентичного розладу, посттравматична двобічна нейросенсорна тугоухість IIIII ст., прогрессуюча течія. Симптоматична артериальна гипертензія» і йому було встановлено III групу інвалідності строком на 1 рік до 30.11.2016. В ході огляду були досліджені всі необхідні медичні документи та направлення. Рішення було прийнято колегіально і одноголосно. При цьому функції невропатолога в комісії виконувала не обвинувачена, а лікар ОСОБА_10 яка і встановила діагноз. Ні в кого не виникало сумніву у правильності діагнозу і необхідності встановлення групи інвалідності. При прийнятті цього рішення комісією було враховано:

-соціальний фактор - УБД в АТО, демобілізований з лав ЗС, відсутнє фактичне працевлаштування, виховує двох неповнолітніх дітей, що визначає потребу в соціальному захисті та допомозі;

-експертний анамнез - попереднє рішення Саксаганської МСЕК від 17.12.2014 р. про встановлення одноразових 25% (максимально можливих без встановлення групи інвалідності відсотків згідно Наказу МОЗ 05.06.2012 № 420) за наслідками першої мінно-вибухової травми, ЧМТ, контузії, отриманої 16.08.2014 р. під Іловайськом;

-обтяження перебігу патологічно процесу, обумовленого перенесеною повторною мінно-вибуховою травмою, ЧМТ, контузією, отриманою 14.02.2015 р. в Дебальцево і присутністю посттравматичного стресового розладу, органічного астенічного розладу;

-тривале стаціонарне лікування в психіатричному і неврологічному відділеннях (93койко-дня);

-необхідність проведення подальшої медичної, психологічної, фізичної реабілітації;

-необхідність проведення соціально-трудової адаптації учаснику бойових дій;

-прогресуючий перебіг віддаленого періоду повторної ЧМТ, що зумовило несприятливий клініко-реабілітаційний та клініко-трудовий прогноз і встановлення в подальшому ІІ групи інвалідності.

Обвинувачення ґрунтується лише на висновку експертів, які встановили факт підсилення функціональної частини діагнозу у вигляді необґрунтованого формулювання «помірній вегето-судинний синдром» та «помірній вестибуло-атактичний синдром» в той час як в усіх виписних епікризах з історій хвороб, висновку невропатологів, психіатрів, нейрохірургів, починаючі з 2014 р., витягу з протоколу ВЛК Південного регіону №178 від 9 липня 2015 р. встановлено лише «вестибуло-атактичному синдрому легкого ступеню» і взагалі не встановлено «помірній вегето-судинний синдром». Однак даний висновок не можна приймати до уваги оскільки експерти не врахували данні виписаних епікризів з історій хвороб, висновки невропатологів, психіатрів, нейрохірургів, данні інструментальних обстежень та клінічних оглядів, що містяться в медекспертній справі ОСОБА_9 , а врахували лише скорочений діагноз ВВК Південного регіону який містить данні лише про одну мінно-вибухову травму. При цьому діагнози невропатологів і нейрохірургів ЛПУ містять складову «астено-вегетативний синдром, ангіопатія сітківки», що відповідно до існуючої класифікації ЧМТ та критеріями ступеня синдрому обґрунтовано сформульовано невропатологом обласної МСЕК №5 як «помірний вегето-судинний синдром і астенічний синдром». Згідно матеріалів медекспертної справи ОСОБА_9 , ні в одному з діагнозів невропатологів і нейрохірургів ЛПУ не вказано ступінь вегето-судинного синдрому. І одночасно у всіх діагнозах присутній астенічний синдром, що відповідно до критеріїв ступеня вестибуло-атактична синдрому, виключає визначення його ступеня як легкого. Експерти не проаналізувала наявність діагнозу «Посттравматичний стресовий розлад», присутність повторної мінно-вибухової травми, ЧМТ, акубаротравми, що безумовно обтяжило перебіг захворювання ОСОБА_9 .

ІІІ. Докази та процесуальні документи, надані прокурором в обґрунтування висунутого обвинувачення, а також докази та документи надані стороною захисту, які дослідженні в судовому засіданні

3. Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо реєстрації кримінального провадження № 0000064 від 21.02.2018 за ознаками злочину передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, згідно якого службові особи обласної МСЕК № 5 КЗ «Обласний КЦМСЕ» ДОР зловживаючи службовим становищем вносили недостовірні відомості до офіційних документів для безпідставного встановлення особам інвалідності, внаслідок чого були безпідставно виплачені державні кошти у великому розмірі. (т.1 а.с. 138).

4. Копія Положення про обласну медико-соціальну експертну комісію № 5 КЗ «Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи» Дніпровської обласної ради № 64/1 від 05.04.2013 року, якою визначені основні завдання, функції, права та обов`язки, керівництво, організація роботи, взаємовідносини з іншими підрозділами Обласної медико-соціальної експертної комісії № 5 КЗ «Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи» Дніпровської обласної ради. (т.1 а.с. 201-205).

5. Копія посадової інструкції Голови обласної МСЕК № 5 від 05.04.2013 року, з якою ОСОБА_3 ознайомлена 05.04.2013 року та яка покладає на обвинувачену обов`язок організовувати якісну медико-соціальну експертизу хворих (т.1 а.с. 206-211).

6. Копія посвідчення лікаря-невролога вищої категорії № 44 на ім`я ОСОБА_3 , строк дії якого 01.12.2019 року (т.1 а.с. 212).

7. Копія диплому про вищу освіту ОСОБА_3 за спеціальністю «Лікувальна справа» від 27.06.1987 року (т.1 а.с. 213).

8. Копія особової картки працівника ОСОБА_3 (т.1 а.с. 214).

9. Копія наказу «обласний центр МСЕ» від 01.03.2001 року № 33-о, згідно якого ОСОБА_3 , прийнято на роботу з 01.03.2001 року лікарем-невропатологом обласної МСЕК № 5 (т.1 а.с. 217).

10. Копія наказу КЗ «Обласний центр МСЕ» від 01.12.2008 року № 277-о, згідно якого ОСОБА_3 , лікаря-невропатолога обласної МСЕК № 5, призначено виконуючою обов`язки голови обласної МСЕК № 5 з 01.12.2008 року (т.1 а.с. 216).

11. Копія наказу КЗ «обласний центр МСЕ» від 03.02.2009 року № 19-о, згідно якого ОСОБА_3 , виконуючу обов`язки голови обласної МСЕК № 5, призначено з 03.02.2009 року на посаду «голови комісії лікар-невропатолог» обласної МСЕК № 5 (т.1 а.с. 215).

12. Вимога прокурора до Головного лікаря КЗ «Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи» ДОР від 02.03.2018 в межах кримінального провадження № 0000064 від 21.02.2018 надати медико-експертні справи громадян, серед яких і ОСОБА_9 (т. 2 а.с. 35)

13. Супровідний лист Головного лікаря КЗ «Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи» ДОР від 13.03.2018, яким надіслано прокурору медико-експертні справи громадян, в тому числі і ОСОБА_9 (т. 2 а.с. 36)

14. Постанова прокурора від 14.03.2018, якою у даному кримінальному провадженні визнано речовим доказом медико-експертну справу ОСОБА_9 (т. 2 а.с. 35)

15. Оригінал матеріалів клопотання прокурора про надання тимчасового доступу до речей і документів, в якому містяться:

-Клопотання прокурора ОСОБА_4 датоване 22.02.2018 про надання дозволу на тимчасовий доступ до оригіналу медико-експертної справи ОСОБА_9

-Протокол автоматичного визначення слідчого судді датований 04.05.2018

-Ухвала слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 07.05.2018, якою надано дозвіл на тимчасовий доступ до оригіналу медико-експертної справи ОСОБА_9

16. Протокол тимчасового доступу від 08.05.2018 згідно якого прокурор ОСОБА_4 отримав тимчасовий доступ до медико-експертної справи ОСОБА_9 та вилучив її. (т. 2 а.с. 33)

17. Оригінал медико-експертної справи № 12 ОСОБА_9 , в якій серед іншого маються наступні документи:

17.1. Діагноз нейрохірурга, в якому зазначено наступне: «Наслідки перенесених ЧМТ (струс головного мозку (16.08.14р., 14.02.15 р.) від впливу вибухової хвилі (контузії) у вигляді розсіяної мелкоочагової симптоматики, вестибуло-атактичного синдрому, астено-вегетативного синдрому, ангіопатії сітківки, міопії 1,0 правого ока, наслідки вибухового акубаротравматичного ураження обох вух (16.08.14 р., 14.02.15 р.) у вигляді посттравматичної нейросенсорної приглухуватості ІІ-ІІІ ст., ангіопатії сітківки. Органічний астенічний розлад внаслідок закритої ЧМТ. Посттравматичний стресовий розлад». Дифузна протрузія диска L5-S1. Артроз крижово-клубового зчленування. Двосторонній спонділоліз L4 тіла до 0,6 см. Дегенератівно-дістрофічні зміни у вигляді остеохондрозу в комбінації зі спондилоартрозом (лист 26 зв. бік медико-експертної справи).

17.2. Пункт 18 форма 088/о «Направлення на МСЕК» ЛКК ЛПУ. Підстава направлення на МСЕК - «наявність ознак інвалідності, для встановлення групи інвалідності по травмі, пов`язаній з виконанням обов`язків військової служби» (лист 27 зв. бік медико-експертної справи).

17.3. Виписка з медичної картки стаціонарного хворого ОСОБА_9 № 824 Криворізької міської лікарні №11, неврологічне відділення, 21.08.2015 р. - 09.09.2015 р., в якій зазначено наступне. Діагноз основний: «Наслідки закритої ЧМТ, струсу головного мозку (16.08.2014р., 14.02.2015р.) від дії вибухової хвилі (контузії) у вигляді розсіяної дрібно вогнищевої симптоматики, вестибуло-атактичного синдрому легкого ступеню, астено-вегетативного синдрому, ангіопатії сітківки, міопії 1,0 правого ока, наслідки вибухового акубаротравматичного ураження обох вух (16.08.2014р., 14.02.2015р.), у вигляді посттравматичної двосторонньої нейросенсорної туговухості ІІ-ІІІ ступеня, ангіопатії сітківки. Органічний астенічний розлад в наслідок закритої ЧМТ. Посттравматичний стресовий розлад». Супутній діагноз: «Посттравматичний плече-лопатковий періартрит, залишкові явища пошкодження зв`язок лівого гомілкового суглобу. Лівостороння радикулопатія корінців L4L5, L5-S1 на фоні попереково-крижового остеохондрозу, м`язово- тонічний варіант, спонділоліз L4, антилістез L4 І ст., стійкий больовий синдром, часто рецидивуючий перебіг в стадії загострення. Порушення функції ходи II ст.» (лист 30 медико-експертної справи).

17.4. Епікриз до історії хвороби № 898/2015 р. ОСОБА_9 , військовослужбовця ВЧ НОМЕР_1 » 3 відд. КПНД. В загальній кількості 93 дні стаціонарного лікування (лист 31,32 медико-експертної справи), в якому зазначене наступне. Діагноз основний: «Посттравматичний стресовий розлад. Органічний астенічний розлад зумовлений ЧМТ (16.08.2014р.) отриманої при виконанні військових обов`язків». Діагноз супутній: «Наслідки закритої ЧМТ, струсу головного мозку (16.08.2014р., 14.02.2015р.) в наслідок вибухової хвилі (контузії) у вигляді стійкого астено-невротичного синдрому, ангіопатії сітківки, міопії правого ока. Наслідки вибухового акубаро-травматичного ураження обох вух у виді хронічної сенсоневральної туговухості І ступеня. Правостороння часткова адентія» (лист 31-32 медико-експертної справи).

17.5. Виписка з медичної картки стаціонарного хворого № 424 неврологічного відділення Криворізької міської лікарні №11 (30.04.2015 - 25.05.2015р.), з якої відомо наступне. Діагноз: «Наслідки закритої ЧМТ, струсу головного мозку (16.08.2014р., 14.02.2015р.) внаслідок вибухової хвилі (контузії) у вигляді розсіяної дрібно вогнищевої симптоматики, вестибуло-атактичного синдрому легкого ступеню, астено-вегетативного синдрому, ангіопатії сітківки, міопії 1,0 правого ока, наслідки вибухового акубаротравматичного ураження обох вух (16.08.2014р., 14.02.2015р.), у вигляді сенсоневральної туговухості першого ступеня. Органічний астенічний розлад в наслідок закритої ЧМТ. Посттравматичний стресовий розлад». Ускладнення: Посттравматична часткова адентія» (лист 33 медико-експертної справи).

17.6. Направлення Дзержинсько- ІНФОРМАЦІЯ_3 №3012 від 10.09.2015 р. на МСЕК: «Для встановлення групи інвалідності» (лист 39 медико-експертної справи).

17.7. Довідка про безпосередню участь особи в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення і захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України №243 від 25.04.2015р. (лист 41 медико-експертної справи) та довідка про безпосередню участь особи в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення і захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України №1046 від 05.06.2015 р. (лист 43 медико-експертної справи).

17.8. Витяг з протоколу засідання військово-лікарської комісії Південного регіону по встановленню причинного зв`язку захворювань, поранених, контузій, травм, каліцтв № 178 від 09.07.2015 р., згідно якого: травма сержанта запасу ОСОБА_9 , 1977 р.н., мінно-вибухова травма, закрита ЧМТ, струс головного мозку у вигляді розсіяної дрібно вогнищевої симптоматики, вестибуло-атактичного синдрому легкого ступеню, стійкого незначно вираженого астено-вегетативного синдрому. Ангіоспазм сітківки, міопія 1,0 правого ока. Мінно-вибухове акубаротравматичне ураження обох вух у вигляді хронічної сенсоневральної туговухості першого ступеня. Забій м яких тканин лівого гомілково-ступневого суглобу. Травматичний перелом коренів зубів. Посттравматична часткова адентія. Посттравматичний стресовий розлад. Органічний астенічний розлад. Посттравматична часткова адаптація (16.08.2014р., 14.02.2015р.), що підтверджено довідками про обставини травми № 579 від 29.09.2014р. та № 205 від 17.06.2015р., виданих командиром ВЧ ПП НОМЕР_2 , копією посвідчення учасника бойових дій сер. НОМЕР_3 від 26.05.2015р., виданою Управлінням штабу ВЧ НОМЕР_4 , так, пов`язані з захистом Батьківщини (лист 44 медико-експертної справи).

17.9. Оригінал акту огляду МСЕК від 04.01.2016 року, підписаний головою МСЕК ОСОБА_3 та членами комісії ОСОБА_11 , ОСОБА_10 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , за яким ОСОБА_9 встановлена третя група інвалідності з 30.11.2015 року (а.с. 53-56 медико-експертної справи).

17.10. Оригінал довідки до акта огляду МСЕК серії 12ААА № 430040, за якою ОСОБА_9 присвоєна третя група інвалідності вперше з 30.11.2015 року (а.с. 57 медико-експертної справи).

17.11. Оригінал довідки до акта огляду МСЕК серії 12ААА № 072663, за якою ОСОБА_9 присвоєна третя група інвалідності повторно з 01.12.2016 року (а.с. 83 медико-експертної справи).

17.12. Оригінал акту № 1986 огляду МСЕК від 21.12.2016 року, підписаний в.о. голови МСЕК, так як ОСОБА_3 перебувала на лікарняному та членами комісії ОСОБА_11 , ОСОБА_10 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , за яким ОСОБА_9 встановлена третя група інвалідності з 01.12.2016 року (а.с. 49-52 медико-експертної справи).

18. Свідок ОСОБА_10 в судовому засіданні пояснила, що вона входила в склад МСЕК № 5 головою якої була ОСОБА_14 . В склад комісії входять лікарі невропатолог, травматолог, реабілітолог. За загальним правилом пацієнт приходить на визначений час до комісії, реєструється і його документи передаються комісії в якій першим вивчає документи профільний спеціаліст по діагнозу пацієнта. Після чого спеціаліст доповідає, пацієнт оглядається для встановлення функціонального діагнозу, і всі члени комісії висловлюють свою думку та приймають рішення голосуванням. При цьому голова комісії може вплинути на прийняття рішення лише своїм голосом і не має права самостійно приймати рішення, які віднесені до компетенції МСЕК.

Що стосується медико-експертної справи ОСОБА_9 , то його група інвалідності встановлена на підставі неврологічного діагнозу. Вперше його освідувала Саксаганська МСЕК, яка встановила 25% втрати працездатності - найвищий відсоток після якого вже встановлюються група інвалідності. Після цього ОСОБА_9 знову пішов воювати і в умовах бойових дій отримав ЧМТ, тривалий час лікувався в неврологічних відділеннях, після чого був направлений до обласної МСЕК № 5. При його огляді було очевидно, що стан здоров`я погіршився. Комісією було враховано, що ОСОБА_9 учасник бойових дій, отримав ЧМТ в АТО, на момент отримання травми вже мав 25% втрати працездатності, біля 93 днів пролежав у лікарні, мав психотравму, що в своїй сукупності давало всі підстави для встановлення йому інвалідності і необхідності в його до обстеженні не було.

Що стосується діагнозів, які було встановлено ОСОБА_9 , то МСЕК не має права самостійно встановлювати діагноз. ОСОБА_9 надійшов до МСЕК з діагнозом вестибуло-атактичного синдрому, а також астено-вегетативного синдрому, що є невірним з точки зору міжнародної класифікації і свідок привела останній діагноз у відповідність з класифікатором як вегето-судинний синдром. Таким чином було не діагностовано нове захворювання, а вірно кваліфіковано діагноз встановлений лікарями раніше. Далі, для визначення ступеню вираженості синдрому треба проводити інструментальні чи лабораторні дослідження, але МСЕК не проводить ці дослідження. Висновок комісії про те, що вестибуло-атактичний синдром і вегето-судинний синдром мають помірний ступінь зроблено не з досліджень проведених комісією, а з медичної документації ОСОБА_9 , яка містила всі необхідні данні для такого висновку. Попередніми лікарями невірно було визначено ступінь цих синдромів і МСЕК, не змінюючи діагнозу, уточнив його, а отже не вийшов за межі своїх повноважень. Таке рішення було прийнято одноголосно всіма членами комісії, а ОСОБА_14 не мала повноважень і не могла б прийняти таке рішення самостійно.

19. Свідок ОСОБА_12 в судовому засіданні пояснила, що вона працювала на посаді лікаря-терапевта МСЕК № 5. В склад МСЕК, крім неї, входили голова комісії ОСОБА_3 , лікар невропатолог ОСОБА_10 , хірург травматолог ОСОБА_11 та реабілітолог ОСОБА_15 . В їх обов`язки входило обстеження учасників бойових дій в ході якого комісія могла уточнити чи встановити діагноз і визначити групу інвалідності. ОСОБА_9 з`явився для проведення обстеження 04.01.2016. Комісія вивчила його документи, зокрема кожен фахівець по своєму профілю, в ході чого було встановлено не лише його діагнози, але й бойовий шлях та отримані травми в умовах бойових дій. Було встановлено, що на момент огляду пацієнта Саксаганською МСЕК, йому було встановлено 25 % втрати працездатності, однак на момент огляду пацієнта МСЕК № 5 було очевидно, що відсоток втрати працездатності значно виріс, чого в сукупності з медичним критерієм соціальним даними про особу, та було достатньо для визначення групи інвалідності ОСОБА_9 без його додаткового обстеження.

20. Копія листа Департамента фінансів МОУ № 248/7467 від 05.11.2018 згідно якого підставою для виплати одноразової грошової допомоги ОСОБА_9 в сумі 185 385 гривень є рішення комісії МОУ від 26.02.2016, який приймалось, крім іншого, і на підставі довідки МСЕК про встановлення ОСОБА_9 . ІІІ групи інвалідності від 04.01.2016 (т. 1 а.с. 80)

21. Копія платіжного доручення № 337 від 11.03.2016 року, згідно якого Дніпровським ОВК через Держказначейську службу м.Києва ОСОБА_9 перерахована одноразова грошова допомога при встановленні інвалідності в сумі 185 385,00 грн (т.1 а.с. 179).

22. Ухвала слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 07.05.2018, якою надано дозвіл на тимчасовий доступ до документів щодо руху коштів по рахункам ОСОБА_9 в КБ «ПриватБанк» (т. 1. А.с. 180)

23. Протокол тимчасового доступу до речей і документів від 24.05.2018 року, згідно якого у приміщенні ПАТ КБ «Приватбанк» вилучені довідка про рух грошових коштів по рахункам ОСОБА_9 та сама довідка згідно якої останньому було перераховано на картковий рахунок 12.03.2016 одноразову грошову допомогу в сумі 185 385 гривень. (т.1 а.с. 181-192).

24. Висновок економічної експертизи № 12/11.1/73 від 19.06.2018 року, зробленої Дніпропетровським НДЕКЦ МВС України, згідно якого документально підтверджується перерахування грошових коштів громадянину ОСОБА_9 у вигляді одноразової грошової допомоги у сумі 185 385 грн у березні 2016 року (т.1 а.с.196-200).

25. Звіт робочої групи з перевірки ,фективності використання бюджетних коштів та майна КЗ «ОКЦ МСЕ» від 07.12.2017 згідно якого в склад робочої групи ввійшли ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 якою встановлено, що у медико-соціальній справі щодо ОСОБА_9 встановлено діагноз «помірний вегето-судинний синдром» та «помірний вестибуло-атактичний синдром», який є очевидно необґрунтованим з огляду на медичні документи наявні у справі. (т. 1 а.с. 145)

26. Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_16 пояснила, що вона обіймає посаду начальник відділу аудиту виконавчого апарату Дніпропетровської обласної ради. Головою Дніпропетровської обласної ради було була створена група з перевірки ефективності використання бюджетних коштів та майна КЗ «ОКЦ МСЕ» і, зокрема, ефективність діяльності керівника ОСОБА_20 .. Група працювала з 25.09.2017 р. по 14.11. 2017 р. та до складу групи увійшли свідок, ОСОБА_17 , ОСОБА_18 і ОСОБА_19 . Також групою залучались до співпраці медичні фахівці, які безпосередньо контролювали питання правильності формування справ, документів та звітності, кадрових питань. Даними фахівцями на їх розсуд та за скаргами було відібрано 44 справи, за результатами дослідження яких, фахівці надали свої висновки, які потім об`єднали в загальний звіт для подання голові обласної ради. Залучені фахівці ОСОБА_21 і ОСОБА_22 кожна окремо, встановили, що у медико-експертній справі ОСОБА_9 МСЕКом безпідставно посилено діагноз, що призвело необґрунтованого призначення ІІІ групи інвалідності. Ці висновки були включені в загальний звіт, який подано голові обласної ради.

27. Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_17 пояснила, що вона обіймає посаду заступника начальника управління Дніпропетровської обласної ради. Внаслідок численних скарг та звернення громадян, головою Дніпропетровської обласної ради було була створена група з перевірки ефективності використання бюджетних коштів та майна КЗ «ОКЦ МСЕ» до якої ввійшли свідок, ОСОБА_16 , ОСОБА_18 і ОСОБА_19 . Старшим групи було визначено ОСОБА_16 , між членами групи були розподілені обов`язки, зокрема, свідок здійснювала юридичний супровід діяльності групи. Перевірка тривала з вересня по грудень 2017 року і в ході перевірки досліджувались медико-експертні справи, однак хто їх давав свідкові не відомо. Також в ході перевірки залучались фахівці з питань медико-соціальної експертизи, однак хто саме свідок не змогла сказати. Вказані фахівці аналізували діяльність МСЕК, виявляли недоліки, які були викладені в звіті, а звіт з висновками фахівців скеровано до правоохоронних органів

28. Свідок ОСОБА_19 в судовому засіданні пояснив, що він працює головним спеціалістом аудиту Дніпропетровської обласної ради. Був членом комісії, яка проводила перевірку, згідно розпорядження голови обласної ради від 25.09.2018 № 258-Р, ефективності використання бюджетних коштів та збереження майна, що належить до спільної власності територіально громадського селищ та міст Дніпропетровської області переданого на праві оперативного управління комунальному закладу «Обласний клінічний центр медико соціальної експертизи». До складу робочої групи входили ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_19 , ОСОБА_18 , також за рішенням голови робочої групи були залучені фахівці у медико експертних питаннях, а саме: заступник головного лікаря з медичних питань клініки державної установи « УкрДержНДІ МСПІ МОЗ» України та заступник головного лікаря з експертизи тимчасової непрацездатності КЗ ДОКЛ ім. Мечникова Кузьміна і Духовенко. Вказаними фахівцями було відібрано 44 медико-експертних справи з різних МСЕК, серед яких була і медико-експертна справа ОСОБА_9 . За результатами вивчення цієї справи фахівцями ОСОБА_21 та ОСОБА_22 , кожним окремо, надані висновки про те, що в акті огляду МСЕК №5 від 04.01.2016 № 7 з`являються необґрунтовані даними об`єктивного обстеження запис невролога про діагноз «помірний вегето-судинний синдром» та «помірний вестибуло-атактичний синдром», так як в усіх виписках з історій хвороб, висновків невропатологів, психіатрів, нейрохірургів, починаючи з 2014 року, витягу з протоколу військово лікарської комісії Південного регіону 178 від 09.07.2015 року вестибуло-атактичний синдром встановлено у легкому ступені. Отже, рішення МСЕК необгрунтоване та не відповідає нормативно-правовим документам.

29. ОСОБА_23 в судовому засіданні пояснила, що вона лікар вищої категорії по профпатології, лікар вищої категорії по охороні здоров`я, працювала заступником головного лікаря КЗ «ОКЦ МСЕ» з лютого 2015.

Порядок проведення комісії визначається чинними НПА. Так, пацієнт направляється на МСЕК з документами ЛКК, які мають певну форму і в разі невірно складених документів вони повертаються для дооформлення. В разі якщо документи складені вірно, то на комісію запрошується пацієнт, який оглядається комісією і встановлюється відповідність діагнозу викладеного в документах ЛКК тим даним, які спостерігають члени комісії. Після чого комісією колегіально приймається рішення про встановлення інвалідності або про відмову.

В зв`язку з численними скаргами громадян на роботу КЗ «ОКЦ МСЕ» головою Дніпропетровської обласної ради призначено перевірку діяльності КЗ «ОКЦ МСЕ», яка проводилась залученими спеціалістами з Інституту та лікарні ім. Мечникова, зокрема, були залучення лікарі ОСОБА_22 і ОСОБА_21 . Перевірка проводилась з вересня по грудень 2017 в ході якої комісія перевіряла вибірково медико-експертні справи, надані обласними МСЕК.

За результатами перевірки було виявлено неякісне проведення експертизи у МСЕК № 5 в тому числі і експертизи по ОСОБА_9 , зокрема виявлено порушення порядку визначення інвалідності, так як МСЕК № 5 самостійно без додаткових обстежень встановила більш високі ступеню синдромів ніж були при направленні на МСЕК, так як МСЕК не має права самостійно встановлювати діагноз. Після отримання звіту свідок сама ознайомилась з медико-експертною справою ОСОБА_9 і вона з висновком комісії погоджується. Також свідок вважає, що ОСОБА_14 має нести персональну відповідальність за це рішення, так як на неї покладено обов`язок організувати роботу комісії і відповідальність за прийнятті комісією рішення.

30. Довідка про результати перевірки роботи обласних комісій МСЕ КЗ «ОКЦ МСЕ ДОР» від 29.01.2018-31.01.2018 не підписана ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 (т. 1 а.с. 139)

31. Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_25 пояснив, що він займає посаду головного лікаря «УкрДержНДІМСПІ МОЗ України». На початку 2018 року за ініціативи Дніпропетровської ОДА була створена комісія для перевірки діяльності голів обласних МСЕК в склад якої ввійшов свідок, лікар травматолог, лікар невропатолог, а також представник МСЕ і реабілітації ФПО ДЗ «ДМА МОЗУ» ОСОБА_24 , головний лікар Кіровоградського обласного МСЕ ОСОБА_29 і позаштатний фахівець Дніпропетровської ОДА ОСОБА_26 . Хто саме формував комісію, яка була її мета, які вона мала повноваження свідкові не відомо. В ході роботи комісії, яка тривала три дні, голову та секретаря комісії не обирали. Всі висновки складали колегіально, а саме, спочатку кожен член комісії готував свою частину висновку, потім всі частини передавались ОСОБА_24 , яка готувала загальний висновок і цей висновок підписувався всіма членами комісії. В ході роботи комісія ознайомилась вибірково з медико-експертними справами обласних МСЕК, які невідомо як були передані комісії. При цьому комісія безпосередньо огляд хворих не здійснювала і всі висновки робила виключно на медичній документації. При вивчені документації ОСОБА_9 комісія звернула увагу на те, що з 2014 року ОСОБА_9 почав лікуватись, декілька разів звертався до лікарських установ, йому було встановлювали діагноз вегетосудинний синдром легкого ступеню внаслідок травми. Однак при огляду на обласній МСЕК ОСОБА_9 було встановлено такий же діагноз але вже в помірному ступені, тобто більш тяжке захворювання, яке раніше не встановлювалось.

32. Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_27 пояснив, що він працює на посаді лікаря ортопеда-травматолога відділення «МСЕ та реабілітації інвалідів з наслідками травм та ортопедичними захворюваннями у сполученні з ураженнями нервової системи ДУ «УкрДержНДІМСПІ МОЗ України». На початку 2018 року його наказом керівника інституту було включено в комісію створену Дніпропетровською обласною радою для перевірки роботи обласних МСЕК. В цю комісію, крім свідка, ввійшли головний лікар «УкрДержНДІМСПІ МОЗ України» ОСОБА_25 , представник МСЕ і реабілітації ФПО ДЗ «ДМА МОЗУ» ОСОБА_24 , головний лікар Кіровоградського обласного МСЕ ОСОБА_29 , невропатолог ОСОБА_30 і позаштатний фахівець Дніпропетровської ОДА ОСОБА_26 . Комісія працювала три дні в ході яких вивчала медико-експертні справи обласних МСЕК. З кожної МСЕК їм передали 10-15 справ, однак хто саме передавав вона не знаю. Комісія вивчала справи, обговорювали спірні моменти, після чого кожен член комісії готував свою частину висновку і передавав ОСОБА_24 , яка готувала спільний висновок. Справу ОСОБА_9 також обговорювали і по цій справі виникло питання ступеню вираженості невротичного синдрому пацієнта, яка у всіх медичних документах визначена як легка, а у висновку МСЕК як помірна. На думку свідка при огляді пацієнта МСЕК остання має право направити пацієнта на діагностику після чого змінити діагноз.

33. Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_26 пояснила, що вона являється спеціалістом з «питання експертизи тимчасової втрати працездатності», займає посаду медичного директора КП Міська клінічна лікарня № 6 та є головним позаштатним експертом з питань експертизи непрацездатності Департаменту охорони здоров`я Дніпровської ОДА. Вона, згідно листа керівника Департаменту охорони здоров`я Дніпровської ОДА, приймала участь у роботі комісії по перевірці діяльності МСЕК, діяльність якої регламентована, однак чим вона сказати не змогла. Комісія діяла три-чотири дні та мала перевіряти правильність оформлення направлень на МСЕК, повноту відображень діагнозу та обґрунтованість прийнятих рішень. В ході роботи комісія вибірково вивчала справи МСЕК в ході чого свідок перевіряла правильність заповнення документів, і не перевіряла діагноз, а тому і не оглядала пацієнтів. В ході перевірки були встановлені порушення, які знайшли своє відображення в довідці. Що стосується ОСОБА_9 , то свідок взагалі не згадала його справу і чи були в ній порушення. На думку свідка, МСЕК самостійно під час огляду пацієнта, не має права встановлювати діагноз чи підсилювати якісь його функціональні елементи. Якщо МСЕК незгодна з висновком фахівців, то МСЕК має повернути документи до лікувального закладу для доопрацювання зі своїми зауваженнями.

34. Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_28 пояснила, що вона працює на посаді лікаря невропатолога ДУ «УкрДержНДІМСПІ МОЗ України». На початку 2018 року її наказом керівника інституту було включено в комісію для перевірки роботи обласних МСЕК. В цю комісію, крім свідка, ввійшли головний лікар «УкрДержНДІМСПІ МОЗ України» ОСОБА_25 , представник МСЕ і реабілітації ФПО ДЗ «ДМА МОЗУ» ОСОБА_24 , головний лікар Кіровоградського обласного МСЕ ОСОБА_29 , ортопед-травматолог ОСОБА_27 , і позаштатний фахівець Дніпропетровської ОДА ОСОБА_26 . Комісія працювала з 29.01.2018 по 31.01.2018 р. на пл. Жовтневій, 14 в м. Дніпро і мала певний обсяг повноважень, однак який саме свідок згадати не змогла. Комісія працювала з медико-експертними справами, які їм надавали, однак хто саме їх надавав вона сказати не змогла. За результатами вивчення справ ОСОБА_24 готувалась довідка, які члени комісії коригували і підписували. В ході перевірки справ МСЕК комісія пацієнтів не оглядала і з представниками МСЕК не спілкувалась. При перевірці були виявлені недоліки в деяких справах, зокрема, в одній зі справ було встановлено підсилення МСЕК функціональної частини діагнозу для завищення ступеню інвалідності. На думку свідка під час огляду пацієнта на МСЕК діагностика не проводиться, а в разі наявності сумнівів щодо правильності діагнозів, МСЕК має направити пацієнта на дообстеження. Медичні і соціальні фактори мають значення для встановлення інвалідності, оскільки самих по собі медичних факторів не достатньо.

35. Висновок комісійної судово-медичної експертизи № 51 від 29.03.2018 року, проведеної експертами відділу комісійних судово-медичних експертиз КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР, відповідно до якого було поставлено три питання:

«Чи є правомірним і таким, що відповідає вимогам «Положення про МСЕ №1317 від 03.12.2009 р. та Інструкції про встановлення груп інвалідності «затвердженої Наказом МОЗ України від 05.09.2011р №561 та інших законодавчих документів рішення обласної МСЕК№5 стосовно ОСОБА_9 .?»

«Чи мала право при огляді ОСОБА_9 обласна МСЕК №5 безпідставно самостійно підсилювати діагноз та незаконно встановити в 2016 р. 3 групу інвалідності по наслідкам контузії головного мозку у вигляді стійкого незначно вираженого астено-неврастенічного синдрома, та сенсорно-невральної приглуховатості?»

«Чи правомірно обласною МСЕК №5 встановлена група інвалідності по мінімально вираженій патології?»

В ході експертного дослідження експертами було досліджено з медико-експертно справи № 12 акт МСЕК № 1964 від 17.12.2014, витяг з протоколу № 178 від 09.07.2015 ВЛК Південного регіону МОУ на ОСОБА_9 , акт МСЕК № 7 від 04.01.2016, акт МСЕК № 1986 від 21.12.2016.

Після чого провідний науковий співробітник групи неврології та пограничних станів відділу медико-соціальної експертизи та реабілітації при внутрішніх, нервових хворобах та психосоматичних розладах ДУ «УкрДержНДІМСПІ МОЗ України» кандидат медичних наук ОСОБА_31 на три вищевказаних питання надав відповідь, що підсилення функціонального діагнозу у вигляді «помірного вегето-судинного синдрому» та «помірного вестибуло-атактичного синдрому» не підтверджене даними огляду лікарів інших ЛПЗ та витягом з засідання ЦВЛК. Встановлення ІІІ групи інвалідності необґрунтоване, не відповідає діючому законодавству.

Далі, лікар отоларинголог ДУ «УкрДержНДІМСПІ МОЗ України» ОСОБА_32 на перше питання дав відповідь, що рішення обласної МСЕК № 5 не мало права на визначення групи інвалідності, а на друге питання відповів, що згідно наданої медичної документації у ОСОБА_9 в результаті отриманих травм розвинулась хронічна двостороння нейросенсорна тухоухость 2 ступеню. Протягом всього періоду в медичній документації відсутні данні про проведення вести було-метричних досліджень. Згідно наявної патології обласний МСЕК № 5 безпідставно встановив ІІІ групу інвалідності по ЛОР захворюванню.

Далі,асистент кафедри медико-соціальної експертизи і реабілітації факультету післядипломної освіти ДЗ «Дніпропетровська медична академія МОЗ України» ОСОБА_33 на поставлені питання відповів наступних чином:

1. Рішення МСЕК №5 від 04.01.2016 Акт огляду №7 та рішення від 21.12.2016 Акт огляду №1986, не відповідає вимогам Постанови КМУ №1317 «Питання медико-соціальної експертизи» та Наказу МОЗ від 05.09.2011 р. №561 «Про затвердження Інструкції про встановлення груп інвалідності». Має місце підсилення функціональної частини діагнозу у вигляді необґрунтованого формулювання «помірний вегето-судинний синдром» та «помірний вестибуло-атактичний синдром», незважаючи на наявність в усіх виписних епікризах з історій хвороб, висновках невропатологів, психіатрів, нейрохірургів, починаючи з 2014 року, витягу з Протоколу військово-лікарської комісії південного регіону № 178 від 9 липня 2015 року лише «вестибуло-атактичного синдрому легкого ступеню».

2. В Акті огляду МСЕК №5 від 04.01.2016. №7 в функціональній частині діагнозу присутні «органічний астенічний розлад» та «посттравматична нейросенсорна двобічна приглухуватість ІІ-ІІІ ст.», в Акті огляду МСЕК № 5 від 21.12.2016 № 1986 «посттравматична нейросенсорна двобічна приглухуватість ІІ-ІІІ ст.». Самостійно дані розлади призводять лише до легкого порушення функції та незначного обмеження життєдіяльності і відповідно до існуючих законодавчих документів, не можуть бути підставою для визначення будь-якої групи інвалідності.

3. Рішення МСЕК №5 від 04.01.2016 Акт огляду №7 та рішення від 21.12.2016 Акт огляду № 1986 є неправомірним. Мінімально виражена патологія не є критерієм та підставою для визначення групи інвалідності (т.1 а.с.167-173).

За підсумками комісія надала відповіді на питання ідентично тим відповідям, які надала експерт ОСОБА_34 .

36. Допитаний в судовому засіданні експерт ОСОБА_31 пояснив, що він працює в Бюро медико соціальних проблем інвалідності МОЗ України на посаді провідного наукового співробітника, являється позаштатним експертом та є лікарем вищої категорії. Він приймав участь у проведені експертизи № 51 для якої йому була надана медико-експертна справа ОСОБА_9 , однак самого пацієнта він не оглядав. Свої висновки він підтримує і вважає їх правильними. Вказав, що МСЕК встановлювати чи змінювати діагноз встановлений Військовою лікарською комісією з яким пацієнт направлений не може, але може змінювати функціональну частину діагнозу у разі дообстеження пацієнта, яке проводиться в профільних медичних закладах та потребує як апаратного дослідження, так і консультування вузькими спеціалістами. Так, вестибуло-атактичний синдром досліджується шляхом комплексу обстежень, якими МСЕК не володіє. У випадку з ОСОБА_9 , у нього було встановлено легкий ступінь синдрому, який не може бути підставою для визначення інвалідності, однак ступінь було необґрунтовано підвищено до помірного, що дало змогу встановити інвалідність.

.

37. Допитаний в судовому засіданні експерт ОСОБА_32 пояснив, що він лікар отоларинголог і приймав участь у проведенні експертизи № 51, висновки якої підтвердив. При проведенні експертизи ОСОБА_9 вони не оглядали. Сама по собі нейросенсорна тугоухість ІІ ступеню не являться показником для встановлення інвалідності, однак в сукупності з іншими захворюваннями не виключена можливість встановлення інвалідності. Однак, експерт надавав відповіь тільки в частині ЛОР захворювання і він її підтримує.

38. Допитана в судовому засіданні експерт ОСОБА_33 пояснила, що вона являється спеціалістом неврологом з експертним стажем з 2013 року, приймала участь у проведенні експертизи № 51 та викладені в ній висновки підтримує. Для проведення експертизи комісії була надана прошита медико-експертна справа з додатками, однак з якими саме експерт не пам`ятає. При експертному дослідженні ОСОБА_9 не оглядався, однак згідно мед документації він не мав патологій, які б дозволили встановити йому групу інвалідності. Так, до огляду МСЕК № 5 всі лікарі, які оглядали ОСОБА_9 , діагностували вестибуло-атактичний синдром легкого ступеню тяжкості, а МСЕК № 5, з незрозумілих причин, без опису будь-яких симптомів які б дозволили визначити ступінь синдрому як помірний, визнав його помірним. В той час як методики, яка б дозволила ідентифікувати цей розлад не існує, слід було б керуватись медичною документацією, яка складає функціональну частину діагнозу, однак висновки МСЕК суперечать медичній документації. Вестибуло-атактичний синдром може бути встановлений неврологом, однак його тяжкість встановлюється лише лікарем отоларингологом.

Що стосується вегето-судинного синдрому, то він встановлюється суб`єктивно і його ступінь може змінюватись, однак наявність вегето-судинного синдрому не могла бути підставою для вставлення групи інвалідності. Причиною вегето-судинного синдрому можуть бути різні травми і на момент експертного дослідження експертові були відомі всі травми ОСОБА_9 , однак чому вони не описані експерт пояснити не змогла пославшись на те, що це не важливо для вирішення тих питань, які перед ними стояли.

Також при проведенні експертизи експерт враховувала соціальний статус пацієнта та те, що попередньою МСЕК було встановлено 25% втрати працездатності, однак це не має значення для встановлення інвалідності, так як інвалідність встановлюється стосовно життєдіяльності пацієнта.

39. Допитаний в судовому засіданні експерт ОСОБА_35 пояснив, що він займає посаду начальника КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судмедекспертизи» і за посадою був головою експертної комісії при проведенні експертизи № 51. Він, як голова комісії, забезпечував організацію проведення експертизи і як медик участь в експертизі не приймав і мед документацію ОСОБА_9 не вивчав. Спочатку було складено план проведення експертизи, потім визначено доповідача ОСОБА_36 , який дослідив питання і визначив коло вузьких фахівців, яких треба залучити для дослідження. Після цього були запрошені фахівці, які вивчили питання і надали свої висновки. З цими висновками ОСОБА_35 ознайомився і, погодившись з ними, підписав їх. Питання які були поставленні перед експертизою не потребували додаткового обстеження пацієнта, а тому таке обстеження не п

40. Експерт ОСОБА_37 в судовому засіданні пояснив, що працює судовим медичним експертом, заступником начальника КЗ "ДОБ СМЕ " ДОР. В межах даного кримінального провадження проводилось декілька експертиз, в тому числі і експертиза № 51, яка стосувалась ОСОБА_9 предметом дослідження дано експертизи була медико-експертна справа пацієнта, при цьому сам ОСОБА_9 комісією не оглядався. Оскільки питання, поставлені на вирішення експерта були специфічними, пов`язаними з соціальною експертизою, основним завданням якої є встановлення групи інвалідності, то для проведення експертного дослідження були запрошені фахівці з медичної академії відповідної кафедри та з науково-дослідного інститута. Один спеціаліст буз з нервових хвороб, один спеціаліст з ЛОР хвороб, один спеціаліст, який займається соціальною експертизою, з медичної академії. До завдань свідка входило складання судово-медичної документації. Експерт ОСОБА_38 був доповідачем, складав чернетку експертизи та надавав для перевірки. Експерт ОСОБА_37 фактично не приймав участь при складанні висновку № 51, не редагував, а лише перевіряв його. Під час затвердження висновку експертизи № 51 рішення приймалось колегіально, і ні в кого не виникало ніяких питань.

41. Експерт ОСОБА_39 в судовому засіданні пояснив, що він працює судово-медичним експертом відділу комісійних експертиз зі спеціалізацією судово-медичний експерт загального профілю, він був доповідачем по судово-медичній експертизі, щодо встановлення законності інвалідності ОСОБА_9 . Пояснив, що для встановлення 3 групи інвалідності відсоток втрати працездатності повинен перевищувати 40 відсотків, якого не було досягнуто у справі ОСОБА_9 , а також вказав, що СМЕ не встановлює інвалідність, а лише надає експерту думку про обґрунтованість встановлення фахівцями інвалідності.

42. Копія відповіді ДУ «Головне бюро СМЕ МОЗ України» від 10.08.2018 року № 1461/9, відповідно до якої встановлення групи інвалідності потерпілих, причини і часу її виникнення, провадиться у всіх випадках МСЕК і до компетенції судово-медичної експертизи не входить. (т. 1 а.с. 39).

43. Копія довідки до акту огляду медико-соціальною експертною комісією №738979 відносно ОСОБА_9 від 21.12.2018 року, згідно якої останньому встановлено другу групу інвалідності. (т.2 а.с. 190-191).

44. Копія довідки до акту огляду медико-соціальною експертною комісією №609265 відносно ОСОБА_9 від 16.12.2019 року, згідно якої останньому встановлено другу групу інвалідності. (т.2 а.с. 193-194).

45. Копія витягу з протоколу засідання Центральної військово-лікарської комісії по встановленню причинного зв`язку захворювань, поранень, контузій, травм, каліцтв № НОМЕР_5 від 09.11.2018 року, згідно якої повторні мінно-вибухові травми, ЗЧМТ, акубаротравма (струс головного мозку - 16.08.2014 р., 14.02.2015 р.), сержанта у запасі ОСОБА_9 , 1977 року народження, що підтверджені довідкою про обставини травми №1686 від 19.04.2016 р., виданої командиром в/ч пп НОМЕР_6 , та призвели до розвитку: «Наслідків повторних МВТ: ЗЧМТ (струс головного мозку 16.08.2014 р., 14.02.2015 р.) у вигляді хронічної постравматичної енцефалопатії ІІ ст., двосторонньої пірамідної недостатності, хронічного цефалгічного синдрому лікворо-гіпертензійного характеру, вираженого вегето-судинного синдрому з повторними ситуаційними панічними атаками, вираженої нейросенсорної туговухості, вестибуло-атактичного синдрому, органічного тривожно-депресійного розладу, диссомнії. Стану після бульозної емфіземи (на фоні атипової резекції S1 верхньої частки правої легені 20.03.2018 р., з приводу спонтанного пневмотораксу та базальної емфіземи), ЛН І ст. Хронічної вертеброгенної цервікалгії, хронічної люмбалгії, стаціонарного протікання, помірний стійкий больовий, м`язово-тонічний синдром на фоні остеохондрозу хребта, протрузії дисків L5-S1, спондильоза L-4», що підтверджується військово-обліковими та медичними документами. Травма, контузія, так, пов`язана із захистом Батьківщини. Підстава протокол засідання ЦВЛК № 3103 від 09.11.2018 року (т.2 а.с. 195).

46. Відповідь ДЗ «Центральна медико-соціальна експертна комісія МОЗ України» на запит адвоката ОСОБА_7 відносно компетенції судово-медичної експертизи, відповідно до якої повноваження щодо проведення медико-соціальної експертизи юридично визначені законодавством і покладені виключно на МСЕК, яка для визначення інвалідності використовує не лише медичний а й соціальний критерій, в той час як судово-медична експертиза використовує лише медичний критерій і не може давати оцінку рішенням МСЕК. (т.2 а.с. 233-234).

47. Копія листа ДЗ «ЦМСЕК МОЗ України» від 20.07.2018 року № 526/07/18, згідно якого на засіданні ЦМСЕК МОЗ України з питання оскарження рішення обласної МСЕК розглянуто завірені копії медико-експертної справи та оглянуто громадянина ОСОБА_9 , учасника АТО, особи з інвалідністю ІІІ групи з питання підвищення групи інвалідності. Комісія дійшла висновку, що виявлені функціональні порушення з боку центральної нервової системи обмежують життєдіяльність в помірному ступені і підпадають під критерії встановлення ІІІ групи інвалідності. (наказ МОЗ України від 05.09.2011 року № 561). Рішення обласної МСЕК залишено без змін (т. 1 а.с. 37).

48. Лист головного лікаря ДЗ «ЦМСЕК МОЗ України» ОСОБА_40 від 03.12.2019 року, згідно якого аналіз військово-медичних та експертних документів ОСОБА_9 , результати об`єктивного огляду хворого дозволили зробити висновок, що рішення обласної МСЕК № 5 від 04.01.2016 про визнання ОСОБА_9 особою з інвалідністю третьої групи, пов`язаної із захистом батьківщини є обґрунтованим та законним, відповідає діючому законодавству, а саме, Постанові КМУ від 03.12.2009 № 1317 «Питання медико-соціальної експертизи, Наказу МОЗ України від 05.09.2012 № 561 «Інструкція про встановлення групи інвалідності», Наказу МОЗ від 05.06.2012 № 420 «Про затвердження порядку та критеріїв встановлення медико-соціальними експертними комісіями ступеня стійкої втрати професійної працездатності у відсотках».

ОСОБА_9 учасник АТО, звільнений з лав ЗС України за станом перебігу патологічного процесу, зумовленого перенесеною повторною мінновибуховою травмою в м. Дебальцево, наявність посттравматичного стресового розладу з вираженою тривожно-депресивною симптоматикою та органічного астенічного розладу, що призвело до тривалого стаціонарного лікування у психіатричному відділенні 49 ліжко-днів та 93-ліко-дня, необхідності подальшої медичної психологічної та соціальної реабілітації учаснику бойових дій, Центральна МСЕК МОЗ України підтвердила рішення обласної МСЕК №5 про визнання його особою з інвалідністю третьої групи. (т. 2 а.с. 180-181).

49. Свідок ОСОБА_41 в судовому засіданні пояснив, що він займає посаду головного лікаря Центральної МСЕК, яка в 2018 році обстежувала ОСОБА_9 та підтвердила третю групу інвалідності останнього. Свідок пояснив, що перевірка рішень обласних МСЕК відноситься до виключної компетенції Центральної МСЕК і такі рішення не можуть бути перевірені судово-медичними експертами. При встановленні групи інвалідності МСЕК оглядає хворих і може встановлювати функціональну частину діагнозу. В разі ж, якщо б МСЕК сумнівалась у правильності діагнозу, то пацієнт мав бути направлений на додаткове обстеження.

50. Свідок ОСОБА_42 в судовому засіданні пояснив, що він займає посаду начальника відділу соціальної експертизи Центральної військово-лікарської комісії. ОСОБА_9 проходив військово-медичну експертизу, що підтверджено довідкою ВЛК № 1689 від 16.12.2014 і йому було встановлено діагноз, який викладено у довідці. При цьому військо-медична експертиза не встановлює ступінь інвалідності, а лише ступінь придатності особи до військової служби і встановлення причинного зв`язку з військовими діями і відносно ОСОБА_9 такий ступінь було встановлено. Також свідок зазначив, що внаслідок другої контузії стан ОСОБА_9 погіршився, що видно з діагнозу лікарської комісії.

51. Свідок ОСОБА_20 в судовому засіданні пояснив, що на час подій він обіймав посаду головного лікаря КЗ «ОКЦ МСЕ». На скаргу громадських організацій до Дніпропетровської обласної ради, головою ДОР було ініційовано перевірку діяльності КЗ «ОКЦ МСЕ», яку здійснювала комісія у складі чотирьох осіб протягом близько двох місяців. В ході перевірки комісія ознайомилась з 10-ма медико-експертними справами кожної зі МСЕК і за результатами перевірки було складено звіт згідно якого комісія встановила порушення у медико-експертній справі ОСОБА_9 .

Після першої перевірки була друга перевірка ініційована Дніпропетровською облдержадміністрацією до якої були залучені як медичні фахівці, так і фахівці з обладміністрації. За результатами другої перевірки було складено акт, яким встановлено недоліки в роботі МСЕК № 5.

Для проведення цих перевірок свідок особисто надавав медико-експертні справи МСЕК № 5, оскільки вони зберігались в його кабінеті і ці справи він мав право надати, так як пацієнти давали згоду на обробку персональних даних.

Що стосується порядку прийняття рішень МСЕК, то свідок зазначив, що документи на комісію надає голова ВКК, після чого призначається час огляду хворого, хворий з`являється, його оглядає комісія, вивчає документи і приймає рішення колективним голосуванням простою більшістю голосів. Не згодний з загальним рішенням член комісії пише особливу думку, а якщо кількість голосів рівна, то голос голови переважає. Водночас самостійно голова комісії рішення прийняти не може, оскільки до її повноважень входить лише організація роботи і підпис документа. В ході своєї діяльності МСЕК самостійно не має права змінювати діагноз, а в разі сумніву в правильності діагнозу комісія згідно, Положення про МСЕК, має направити особу на дообстеження або до спеціаліста, який надає свій висновок. Для встановлення інвалідності медичних факторів достатньо, проте і соціальні фактори також мають значення.

Що стосується ОСОБА_9 , то свідок особисто з ним не знайомий, не оглядав його та не знає які ушкодження він отримав, однак пам`ятає зі справи, що ОСОБА_9 оглядався МСЕК не вперше і йому було встановлено первісно 25% втрати працездатності. Також свідкові відомо, що Центральна МСЕК підтвердила діагноз ОСОБА_9 але в зв`язку зі встановленням додаткових даних, які не були встановлені МСЕК № 5.

52. Свідок ОСОБА_9 в судовому засіданні пояснив, що він проходив службу в Збройних Силах України до 17.12.2014 в 40 батальйоні в м. Іловайськ, де прийняв участь в Іловайській операції з травня по кінець серпня 2014. В ході виходу з оточення свідок отримав контузії зі втратою свідомості і контузії без втрати свідомості. 17.12.2014 він пройшов перший огляд в Саксаганській МСЕК і отримав висновок про втрату працездатності на 25 %. При цьому лікарі сказали, що це максимальний відсоток, так як їм заборонено комісувати учасників АТО, в той час як реально свідкові має бути встановлена 3 група інвалідності. Після цього свідок лікувався в Дніпровському госпіталі і в неврології по місцю проживання, а потім повернувся у військову частину. 22.12.2015 він вже приймав участь в Дебальцевській операції в ході якої отримав контузію зі втратою свідомості, дві контузії без втрати свідомості, перелом ребра, пошкодження плеча. Після повернення в м. Кривий Ріг він лікувався в неврології, потім в ПМД і збирав документи для отримання інвалідності. До 5-ї МСЕК свідок звернувся в січні 2016, був викликаний на огляд та приїхав у призначений час, в порядку черги здав документи, його викликали, протягом 20 хвилин опитали і оглянули та попросили вийти. Через деякий час повідомили, що встановили третю групу інвалідності на один рік. Через рік свідок повторно звернувся до МСЕК № 5, де йому подовжили групу інвалідності ще на рік. Чи була у складі комісії ОСОБА_3 перший і другий раз свідок не знає, так як не був з нею знайомий. В 2018 свідок обстежувався в Київській МСЕК де йому продовжили третю групу інвалідності та запропонували дообстежитись для другої групи, що він і зробив та отримав другу групу в 2019 році.

IV. Положення закону, яким керується суд при ухваленні вироку.

53. Пункт 5 ч. 1 ст. 3 КПК України згідно якого досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності;

54. Частина перша ст. 9 КПК України. Під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

55. Стаття 15 КПК України. Під час кримінального провадження кожному гарантується невтручання у приватне (особисте і сімейне) життя. Ніхто не може збирати, зберігати, використовувати та поширювати інформацію про приватне життя особи без її згоди, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

56. Стаття 17 КПК України. Особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Обвинувачення не можуть ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом.

57. Стаття 26 КПК України. Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

58. Стаття 69 КПК України. Експертом у кримінальному провадженні є особа, яка володіє науковими, технічними або іншими спеціальними знаннями, має право відповідно до Закону України "Про судову експертизу" на проведення експертизи і якій доручено провести дослідження об`єктів, явищ і процесів, що містять відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення, та дати висновок з питань, які виникають під час кримінального провадження і стосуються сфери її знань.

59. Стаття 86 КПК України. Доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом. Недопустимий доказ не може бути використаний при прийнятті процесуальних рішень, на нього не може посилатися суд при ухваленні судового рішення.

60. Стаття 87 КПК України. Недопустимими є докази, отримані внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також будь-які інші докази, здобуті завдяки інформації, отриманій внаслідок істотного порушення прав та свобод людини. Суд зобов`язаний визнати істотними порушеннями прав людини і основоположних свобод, зокрема, здійснення процесуальних дій, які потребують попереднього дозволу суду, без такого дозволу або з порушенням його суттєвих умов;

61. Частина друга ст. 93 КПК України. Сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.

62. Стаття 94 КПК України. Суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

63. Частина перша ст. 99 КПК України Документом є спеціально створений з метою збереження інформації матеріальний об`єкт, який містить зафіксовані за допомогою письмових знаків, звуку, зображення тощо відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

64. Стаття 159 КПК України. Тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та вилучити їх (здійснити їх виїмку).

65. Стаття 162 КПК України. До охоронюваної законом таємниці, яка міститься в речах і документах, належать відомості, які можуть становити лікарську таємницю;

66. Частина 2 ст. 214 КПК України. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

67. Стаття 356 КПК України. За клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого або за власною ініціативою суд має право викликати експерта для допиту для роз`яснення висновку.

68. Стаття 373 КПК України. Обвинувальний вирок не може ґрунтуватися на припущеннях і ухвалюється лише за умови доведення у ході судового розгляду винуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення.

69. Частина 2 стаття 364 КК України передбачає відповідальність за зловживання владою або службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно спричинило тяжкі наслідки.

V. Оцінка Суду.

70. На початку оцінки, суд звертає увагу на загальні положення щодо доказування в кримінальному процесі, застосування яких в даному конкретному випадку створює умови для реалізації завдань кримінального провадження. Зокрема кримінально процесуальне законодавство не закріплює стандартів доказування, проте із положень чинного КПК прослідковується їх зміст.

Так, із частини другої статті 17 КПК можна побачити стандарт доказування «поза розумним сумнівом», який, з огляду на частину першу цієї статті, має бути усунутий шляхом доведення вини особи у порядку передбаченому КПК України, тобто виключно доказами, які відповідають вимогам ст. 85, 86 КПК України.

Застосовуючи стандарт доказування «поза розумним сумнівом», суд має надати оцінку всім доказам у справі з точки зору їх належності та допустимості. При цьому, суд виходить з приписів ст. 86 КПК України, якими встановлено, що доказ має бути отриманий в порядку встановленому КПК і звертає увагу на те, що допустимим доказом можна визнати лише доказ який отриманий належним суб`єктом, з належних джерел та зафіксований у порядку передбаченому КПК.

Із статті 94 КПК випливає стандарт «внутрішнього переконання», зміст якого зводиться до того, що суддя повинен вільно оцінювати докази на основі свого внутрішнього переконання, яке виникає не з вузької оцінки доказів наданих сторонами, а з оцінки їх з урахуванням життєвого досвіду судді та всіх обставин справи.

В даній справі, враховуючи обставини, які підлягають встановленню, є застосовними обидва вказані стандарти. Застосування одного з них без іншого може призвести до хибних висновків, що недопустимо у провадженні в якому вирішуються важливі питання, що впливають на життя обвинуваченої.

71. Оцінюючи з точки зору допустимості Довідки про результати перевірки роботи обласних комісій МСЕ КЗ «ОКЦ МСЕ ДОР» від 29.01.2018-31.01.2018 (п. 30) суд вважає за необхідне визнати цей доказ недопустимим з огляду на те, що він не відповідає вимогам ст. 99 КПК України, які висуваються до документів як доказів у кримінальному провадження, а саме останній не містить жодного підпису членів робочої групи, що не дозволяє використати інформацію, що він містить як доказ.

72. Оцінюючи з точки зору допустимості висновок комісійної судово-медичної експертизи № 51 від 29.03.2018 року (п. 35) суд вважає за необхідне визнати його недопустимим доказом, як доказом, отриманим внаслідок істотного порушення прав та свобод людини.

Як вбачається з вимоги прокурора від 02.03.2018 (п. 12) останній надіслав до КЗ «ОКЦ СМЕ» вимогу надати медико-експертну справу ОСОБА_9 і така вимога була виконана головним лікарем 13.03.2018 (п. 13). 14.03.2018 прокурором визнано речовим доказом медико-експертну справу ОСОБА_9 (п. 14) та надано її для проведення комісійної судово-медичної експертизи (п. 35), яка була завершена 29.03.2018.

Як вказано вище (п. 54, 55) прокурор зобов`язаний діяти в межах вимог закону, не має права втручатись у приватне життя за винятком випадків передбачених КПК і такі випадки чітко регламентовані главою 15 КПК України (п. 64, 65).

В той же час, направляючи вимогу про витребування медико-експертної справи ОСОБА_9 , яка очевидно містить лікарську таємницю і данні про приватне життя ОСОБА_9 , прокурором порушено принцип законності та принцип поваги до приватного життя ОСОБА_9 , що є істотним порушенням його прав та свобод, які закріплені в ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод і тягне за собою визнання недопустимим медико-експертної справи ОСОБА_9 , як доказу станом на день проведення експертизи.

Європейським судом з прав людини в своїй практиці було виведено доктрину «плодів отруйного дерева», яка передбачає, що доказ є недопустимим в суді, якщо він був отриманий завдяки доказам, отриманим незаконним шляхом.

В даному випадку, оскільки комісійний висновок експертизи № 51 побудований виключно на медико-експертній справі ОСОБА_9 , яка отримана прокурором незаконним шляхом то даний висновок має бути визнаний недопустимим на підставі п. 1 ч. 2 ст. 87 КПК України із застосуванням доктрини «плодів отруйного дерева».

73. Оцінюючи показання експертів ОСОБА_43 , ОСОБА_44 , ОСОБА_33 ОСОБА_35 , ОСОБА_37 (п. 36-40) суд вважає за необхідне визнати їх недопустимими доказами.

Так, аналіз вимог ст. 69, 356 КПК України дозволяє прийти до висновку, що в судовому засіданні може бути допитано лише експерта, який складав висновок у кримінальному провадженні і виключно з питань щодо цього висновку.

В даному випадку висновок експертів визнано недопустимим доказом, а тому і показання експертів, які складали цей висновок є недопустимими на підставі п. 1 ч. 2 ст. 87 КПК України із застосуванням доктрини «плодів отруйного дерева».

74. Визнаючи недопустимим доказом висновок експерта на підставі того що визнано недопустимим доказом медико-експертну справі № 12, суд звертає увагу, що ця справа була недопустимим доказом на момент складення висновку експерта.

Як вбачається з оригіналу клопотання прокурора про надання дозволу на тимчасовий доступ та протоколу тимчасового доступу (п. 15, 16) 08.05.2018, вже після проведення експертизи, прокурором все ж таки отримано медико-експертну справу № 12 в порядку передбаченому КПК України, а тому визнавати недопустимим доказом саму медико-експертну справу станом на день розгляду кримінального провадження не має підстав і вона підлягає оцінці, як доказ, в загальному порядку.

75. З наданих суду доказів перелічених в п. 4-11 вбачається, що ОСОБА_3 на момент подій, які розглядаються, обіймала посаду голови комісії лікаря невропатолога обласної МСЕК № 5 і згідно свої посадових інструкцій являлась службовою особою, так як обіймала посаду пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих функцій.

В той же час вказівка прокурора в обвинувальному акті на те, що ОСОБА_3 виконувала і адміністративно-господарські функції є необґрунтованою, так як в судовому засіданні сторонами не надано будь-яких документів, які б свідчили, що обвинувачена була наділена повноваженнями з управління або розпорядження державним, комунальним майном (установлення порядку його зберігання, переробки, реалізації забезпечення контролю за цими операціями тощо), що є обов`язковою ознакою службової особи наділеної адміністративно-господарськими функціями.

76. З оригіналу медико-експертної справи № 12 відносно ОСОБА_9 (п. 17) вбачається, що останній був направлений на обласну МСЕК № 5 30.11.2015 з діагнозом, серед іншого, вестибуло-атактичний синдром легкого ступеню та астено-вегетативного синдром (п. 17.1). Такий же діагноз прослідковується і в інших медичних документах, які були направлені на МСЕК № 5 30.10.2015 (п. 17.3, 17.4,.17.5, 17.8.)

77. З показань ОСОБА_9 , ОСОБА_3 , ОСОБА_10 , ОСОБА_12 (п. 2, 18, 19, 52), акту огляду МСЕК № 7 (п. 17.9) вбачається, що 04.01.2016 МСЕК № 5 було проведено засідання в ході якого було вивчено надані медичні документи, оглянуто ОСОБА_9 і встановлено діагноз останньому «помірний вегето-судинний синдром» та «помірний вестибуло-атактичний синдром», що, в сукупності з іншими діагнозами та соціальним статусом стало підставою для встановлення ОСОБА_9 ІІІ групи інвалідності. Таке рішення було прийнято комісією одноголосно.

78. З доказів перелічених в п. 20-24 вбачається, що внаслідок встановлення ОСОБА_9 ІІІ групи інвалідності, останньому у березні 2016 з державного бюджету було виплачено одноразову грошову допомогу в розмірі 185 385 гривень.

79. З показань свідків ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_19 , ОСОБА_23 , ОСОБА_25 , ОСОБА_27 , ОСОБА_26 , ОСОБА_28 , ОСОБА_20 та звіту робочої групи з перевірки фективності використання бюджетних коштів та майна КЗ «ОКЦ МСЕ» від 07.12.2017 (п. 25-29, 31-34, 51) вбачається, що в ході проведення двох перевірок роботи КЗ «ОКЦ МСЕ» в період з вересня по 07.12.2017 р. та в кінці січня 2018 у медико-експертній справі ОСОБА_9 було встановлено безпідставне встановлення ІІІ групи інвалідності внаслідок необґрунтованого підвищення ступеню вестибуло-атактичного синдрому та встановлення нового діагнозу - помірний вегето-судинний синдром, чого МСЕК роботи не має права.

80. В той же час з довідок до актів огляду МСЕК від 21.12.2018, 16.12.2019, витягу з протоколу ЦВЛК від 09.11.2018, листів ДЗ «ЦМСЕК МОЗ України», показань свідків ОСОБА_41 та ОСОБА_45 (п.43-45, 47-50) вбачається, що при огляді ОСОБА_9 . Центральною МСЕК було підтверджено інвалідність останнього за встановленими МСЕК № 5 діагнозами і рішення МСЕК № 5 не є очевидно необґрунтованим.

81. Отже для вирішення питання про те, чи є в діях ОСОБА_3 при прийнятті рішення МСЕК № 5 04.01.2016 по ОСОБА_9 ознак зловживання владою, треба дати оцінку вищеописаним доказам (п. 76, 77, 79, 80).

Оцінюючи їх в своїй сукупності суд вважає, що вина обвинуваченої у зловживанні владою не знайшла своє підтвердження поза розумним сумнівом, так як показання свідків ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_19 , ОСОБА_23 , ОСОБА_25 , ОСОБА_27 , ОСОБА_26 , ОСОБА_28 та висновок звіту робочої групи з перевірки фективності використання бюджетних коштів та майна КЗ «ОКЦ МСЕ» від 07.12.2017, не можна визнати належними доказами винуватості обвинуваченої з огляду на те, що ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_19 не являються спеціалістами в області медицини, а всі вказані свідки очевидно не є спеціалістами в області медикоекспертних досліджень. Водночас, документи, які були складені Центральною МСЕК та показання свідка ОСОБА_41 свідчать, що дії посадових осіб МСЕК № 5 не виходять за межі наданих їм повноважень.

82. Більш того в Постанові КМУ № 1317 від 03.12.2009 «Питання медико-соціальної експертизи» та Наказу МОЗ України № 561 від 05.09.2011 «Про затвердження інструкції про встановлення групи інвалідності» не визначено заборони МСЕК встановлювати чи уточнювати діагноз з яким пацієнт поступив на огляд, а з показань обвинуваченої та ОСОБА_46 можна дійти висновку, що фактично нові діагнози встановлено і не було, а лише уточнено встановлений раніше діагноз та приведення його у відповідність до міжнародної класифікації.

83. Отже, співставляючи та оцінюючи показання свідків, які не являються профільними спеціалістами п. (26-34, 51) з показаннями обвинуваченої, профільних спеціалістів МСЕК та документів, які підтвердили інвалідність ОСОБА_9 після огляду МСЕК № 5 04.01.2016 (п. 2, 18, 19, 43-45, 47-50, 52), суд вважає за необхідне віддати перевагу саме останнім, так як вони надані та складені профільними спеціалістами, є взаємодоповнюючими, логічними і послідовними, напротивагу показань свідків ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_19 , ОСОБА_23 , ОСОБА_47 , ОСОБА_27 , ОСОБА_26 , ОСОБА_28 , ОСОБА_20 , які в більшості своїй ґрунтуються на висновках двох спеціалістів ОСОБА_21 та ОСОБА_22 , які не були допитані ані під час досудового слідства, ані в судовому засіданні та висновки яких суду не були надані.

84. Інших доказів, які б свідчили про те, що МСЕК № 5 не мав права встановлювати і уточнювати діагноз, а також, що ОСОБА_3 як посадова особа МСЕК № 5 зловживала своїм службовим становищем при підписанні та видачі рішення про встановлення ОСОБА_9 . ІІІ групи інвалідності прокурором не надано, а тому суд приходить до висновку, що вина обвинуваченої не доведена поза розумним сумнівом, а отже остання підлягає виправданню в зв`язку з недоведеністю того, що вчинено злочин передбачений ч. 2 ст. 364 КК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 368, 370-371, 373-374, 376 КПК України,

УХВАЛИВ:

ОСОБА_3 визнати невинуватою у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України та виправдати в зв`язку з недоведеністю того, що вчинено злочин передбачений ч. 2 ст. 364 КК України.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана сторонами кримінального провадження та потерпілим до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська протягом тридцяти діб з дня проголошення вироку суду.
Вирок підлягає негайному врученню прокурору та обвинуваченому.

Головуючий суддя ОСОБА_1