ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
іменем України
Справа № 210/6039/20
Провадження № 1-кс/210/2176/20

"02" листопада 2020 р.

Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Криворізької місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна, поданого в межах кримінального провадження № 0000247, відомості про яке внесені до ЄРДР 28 жовтня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 276 КК України ,

ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області звернувся прокурор Криворізької місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області з вищевказаним клопотанням.
У клопотанні ставиться питання про накладення арешту на вилучені під час огляду місця події від 28.10.2020р: слюсарний молоток та один трубний ключ, фрагмент металевої арматури, болти в зборі в кількості дев`ять одиниць, підкладки КБ-65 у кількості дев`ять одиниць.
Прокурор клопоче: накласти арешт на вказані предмети; заборонити будь-кому будь-яким чином відчужувати, розпоряджатись, використовувати вилучене майно до прийняття рішення по кримінальному провадженню та/або скасування арешту, окрім слідчого, прокурора для забезпечення збереження речових доказів, та/або подальшого звернення в дохід держави та виконання завдань кримінального провадження; визначити місце зберігання вилучених речей - камеру схову Металургійного ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області, що знаходиться за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Стрєльнікова, 2;
Виклад обставин та правова кваліфікація
Слідчим відділенням Металургійного ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000247, відомості про яке внесені 28 жовтня 2020року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 276 КК України.
Нагляд за додержанням законів під час здійснення досудового розслідування у формі процесуального керівництва здійснюється Криворізькою місцевою прокуратурою № 1 Дніпропетровської області.
В ході досудового розслідування встановлено, що 28.10.2020 о 03:53 годині на перегоні Кривий Ріг - Кривий Ріг Західний, 106 км, пікет 5, в Металургійному районі м. Кривого Рогу, рухався потяг (ПАТ «Укрзалізниця») в складі електровозу та 59 вагонів, завантажених вугільним концентратом (відправник ПАТ «ДТЕК» (Донецька область) отримувач («Південь цемент» ПрАТ «Дікергофф цемент» м. Миколаїв), під керуванням машиніста ОСОБА_4 , 1980 р.н. На заокруглені колій вправо відбулось розчеплення 14 вагонів починаючи з 23 до 36 та стався схід з колій в кількості 11 вагонів. Обставини події встановлюються.
Під час огляду місця події 28.10.2020 в період часу з 06 годин 05 хвилин по 08 годин 00 хвилин залізничної колії перегону Кривий Ріг - Кривий Ріг Західний, 106 км, пікет 5, в Металургійному районі, неподалік вулиця Можайського, на відстані 6-ти метрів від хвоста вантажного потягу №36 виявлено відсутність двох підкладок КБ-65, дві послідуючі підкладки у напрямку до вагону зміщені з причини відсутності чотирьох закладних болтів в зборі та чотирьох клемних болтів в зборі, виявлена відсутність п`яти стикових болтів Р-65 та двух накладок Р-65, що спричинило чи могло спричинити аварію потягу. Також, в ході огляду виявлено та вилучено фрагмент металевої арматури болти в зборі в кількості дев`ять одиниць, підкладки КБ-65 у кількості дев`ять одиниць.
В ході огляду місця події 28.10.2020 в період часу з 11 годин 50 хвилин по 12 годин 09 хвилин за адресою: м. Кривий Ріг, Металургійний район, вул. Новоподільська, неподалік будинку №57 (в 50-60 метрів від залізничної колії перегону Кривий Ріг - Кривий Ріг Західний, 106 км) було виявлено та вилучено один слюсарний молоток з дерев`яним руків`ям та один металевий трубний ключ, які були упаковані в спец. пакет НПУ №SUD3018136.
Обґрунтування клопотання.
В ході досудового розслідування оперативним шляхом встановлено, що ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 відомі або можуть бути відомі відомості відносно події кримінального правопорушення. Так, на підставі ст. 95 КПК України було проведено опитування ОСОБА_5 , та в ході опитування встановлено, що останній 28.10.2020 в проміжок часу близько з 02 години 00 хвилин по 03 годин 00 хвилин на залізничному сполученні, що знаходиться неподалік вул. Можайского та вул. Новоподільська в м. Кривий Ріг таємним шляхом викрутив дванадцять болтів (клема ПК), чотири залізні підкладки КБ-65, шість стикових болтів Р-65 та дві накладки Р-65 використовуючи трубний ключ. В подальшому вказані деталі залізної дороги сховав в траві неподалік залізної дороги з метою в подальшому повернутися та збути деталі в якості металобрухту, за що отримати грошові кошти. Так, ОСОБА_5 сховав, тим самим розпорядившись на власний розсуд майном, який отримав злочинним шляхом, та в процесі знайшов в смітнику слюсарний молоток, який залишив при собі. Після того як сховав деталі залізної дороги, ОСОБА_5 також під деревом, близько в 50 метрів від залізної дороги сховав трубний ключ, а також молоток, з метою в подальшому забрати їх.
За даним фактом сектором дізнання Металургійного ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області внесено відомості до Єдиного державного реєстру досудових розслідування за №0000247 від 28.10.2020 за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 276 КК України.
28.10.2020 дізнавачем Металургійного ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області винесено постанову про визнання і залучення до матеріалів кримінального провадження речових доказів, а саме: слюсарний молоток та один трубний ключ, а також фрагмент металевої арматури болти в зборі в кількості дев`ять одиниць, підкладки КБ-65 у кількості дев`ять одиниць.
З метою проведення в ході досудового розслідування експертиз, а саме: встановлення можливості відкручення вищезазначених болтів, підкладок та інших деталей за допомогою слюсарного молотка та/або трубного ключа, встановлення наявності чи відсутності папілярних ліній на слюсарному молотку та трубному ключі, а також на фрагменті металевої арматури, болтах в зборі в кількості дев`ять одиниць, на підкладках КБ-65 у кількості дев`ять одиниць, дактилоскопічної експертизи та забезпечення збирання доказів в кримінальному провадженню або проведення інших слідчо-розшукових дій, а також запобігання приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна або настання інших наслідків, виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального проступку, збереження речових доказів існує необхідність у накладанні арешту на вищевказане майно.
Позиції сторін
Прокурор надав заяву, в якій підтримав клопотання та просить його задовольнити, розгляд питання про арешт майна здійснити без його участі.
Представник власника тимчасово вилученого майна не встановлений.
У відповідності до ч. 4, 6 ст. 107 КПК України, за письмовою заявою учасників судового засідання, фіксація процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею про тимчасовий доступ до речей та документів, не здійснювалась.
Щодо дотримання строків звернення із клопотанням:
Частиною 5 статті 171 КПК визначено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Слідчим суддею встановлено, що з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна прокурор звернувся 29 жовтня 2020 року, - на наступний робочий день після вилучення майна під час огляду місця події, отже строк звернення до слідчого судді не порушено.
Мотивація суду
Арешт майна відноситься до заходів забезпечення кримінального провадження, та застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження (частина 1 статті 131 КПК України)
Згідно з частиною 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Як вбачається з матеріалів, доданих до клопотання, зокрема протоколів огляду місця події від 28 жовтня 2020 року, майно, вказане в клопотанні, вилучено біля залізничної колії перегону Кривий Ріг - Кривий Ріг Західний, 106 км, пікет 5, в Металургійному районі м. Кривого Рогу, де відбулося розчеплення вагонів потягу ПАТ «Укрзалізниця» з 23 по 36-1, в результаті чого стався схід 11 вагонів з колії..
На етапі розгляду цього клопотання не вручено повідомлення про підозру, тому слідчий суддя оцінює лише достатність підстав вважати, чи було вчинено кримінальне правопорушення. Встановлення таких підстав базується на стандарті доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що певна особа могла вчинити кримінальне правопорушення.
Слідчий суддя враховує, що згідно з пунктом 1 частини 1 статті 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); а за частиною 2 статті 91 КПК України, доказування полягає у збиранні,перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.
Під час розгляду клопотання встановлено, що слюсарний молоток та один трубний ключ, а також фрагмент металевої арматури, болти в зборі в кількості дев`ять одиниць, підкладки КБ-65 у кількості дев`ять одиниць вилучені безпосередньо з та поблизу місця події сходу вагонів.
Оглядом також встановлено відсутність двох підкладок КБ-65, дві послідуючі підкладки у напрямку до вагону зміщені з причини відсутності чотирьох закладних болтів в зборі та чотирьох клемних болтів в зборі, виявлена відсутність п`яти стикових болтів Р-65 та двух накладок Р-65, що спричинило чи могло спричинити аварію потягу,.
Згідно положень статей 84 - 85 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.
За змістом частини 3 статті 214 КПК України здійснення досудового розслідування, крім випадків, передбачених цією частиною, до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. У невідкладних випадках до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути проведений огляд місця події (відомості вносяться невідкладно після завершення огляду).
Огляд місцевості здійснюється з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 237 КПК України).
Системний аналіз положень статей 7-9, 13, 223, 233-237 КПК України свідчить про те, що огляд є слідчою дією, яка спрямована на збирання доказів: виявлення та фіксацію відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до частин 5, 7 статті 237 КПК України при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування. При огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Згідно з частиною 2 статті 168 КПК України та пунктів 1,3 частини 2 статті 167 КПК України під час огляду може здійснюватись тимчасове вилучення майна, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:
1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;
2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;
3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;
4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Слідчим суддею встановлено, що огляд місця події проведено в порядку частини 3 статті 214 КПК України у невідкладному випадку, та після його проведення внесено відомості до ЄРДР.
Таким чином, з урахуванням положень частини 3 статті 214 КПК України, частини 7 статті 237 КПК України та статей 167-168 КПК України, вилучені під час огляду місця події речі набули статуту тимчасово вилученого майна.
Прокурор, посилаючись на вимоги частини 2 статті 170 КПК України, з метою забезпечення збереження речового доказу, просить накласти арешт на вказане майно. В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що вилучене майно визнано речовими доказами в даному кримінальному провадженні.
Відповідно до частини 5 статті 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Частиною 2 статті 170 КПК України передбачено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до вимог пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.
Згідно з частиною 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Частиною 2 статті 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки прокурор довів достатність підстав вважати, що був вчинений злочин, ознаки якого містяться в диспозиції статті 276 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення 28.10.2020 огляду місця події, під час якого вилучені - слюсарний молоток та один трубний ключ, фрагмент металевої арматури болти в зборі в кількості дев`ять одиниць, підкладки КБ-65 у кількості дев`ять одиниць, які можуть бути використані для доведення відомостей про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідають критеріям, передбачених у статті 98 КПК України.
Оцінюючи надані стороною обвинувачення докази слідчий суддя вважає їх належними та допустимими, їх сукупність та взаємозв`язок між ними достатній для прийняття процесуального рішення про арешт.
Враховуючи викладене, на тимчасово вилучене майно, вказане у клопотанні необхідно накласти арешт.
Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема зникненню, знищенню, передачі майна, яке є речовим доказом, та яке могло бути використано для вчинення злочину та може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Відповідно до частини 2 статті 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Згідно з частиною 10 статті 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до частини 4 статті 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора і в частині заборони будь-кому будь-яким чином відчуджувати, розпоряджатись, використовувати вилучені речі, оскільки потреби досудового розслідування потребують проведення експертиз, у тому числі й дактилоскопічної, що вимагає збереження цілісності речових доказів.
Згідно з частиною 11 статті 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Матеріали, додані до клопотання, а так само і клопотання про арешт майна містить обґрунтування застосування найбільш обтяжливих способів арешту, як заборона використовувати вилучені речі до прийняття остаточного рішення у кримінальному провадженні.
Незастосування такого способу обтяження, на думку слідчого судді, може призвести до пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення вилучених речей, які підпадають під критерії статті 98 КПК України, тобто являються матеріальними об`єкти, і могли бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, або предметами, що були об`єктом кримінально протиправних дій.
Відповідно до статті 174 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, а також з метою забезпечення речових доказів, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню у повному обсязі.
Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167-168, 170-174, 372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора Криворізької місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна, поданого в межах кримінального провадження № 0000247, відомості про яке внесені до ЄРДР 28 жовтня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 276 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на вилучені під час огляду місця події від 28.10.2020р. предмети та речі: слюсарний молоток та один трубний ключ, фрагмент металевої арматури, болти в зборі в кількості дев`ять одиниць, підкладки КБ-65 у кількості дев`ять одиниць до прийняття рішення по кримінальному провадженню та/або скасування арешту.
Визначити місцем зберігання слюсарний молоток та один трубний ключ, фрагмент металевої арматури, болти в зборі в кількості дев`ять одиниць, підкладки КБ-65 у кількості дев`ять одиниць камера схову Металургійного ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області, що знаходиться за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Стрєльнікова, 2;
Заборонити будь-кому будь-яким чином відчужувати, розпоряджатись, використовувати вилучене майно до прийняття рішення по кримінальному провадженню та/або скасування арешту, окрім слідчого, прокурора для забезпечення збереження речових доказів, та/або подальшого звернення в дохід держави та виконання завдань кримінального провадження.
Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Виконання ухвали про арешт майна покласти на прокурора - процесуального керівника у кримінальному провадженні ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 (п"яти) днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1