НОВОМИКОЛАЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА
01 вересня 2020 року Справа № 322/784/20 (Провадження № 1-кс/322/195/20)

Слідчий суддя Новомиколаївського районного суду Запорізької області ОСОБА_1 , секретар ОСОБА_2 , за участю скаржника ОСОБА_3 , представника Новомиколаївського відділу Токмацької місцевої прокуратури ОСОБА_4 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність працівників Новомиколаївського відділу Токмацької місцевої прокуратури, яка полягає в невнесенні відомостей про злочин до Єдиного реєстру досудових розслідувань (за депутатським зверенням від 03.08.2020),

встановив:
депутат Новонмиколаївської районної ради Запорізької області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із вищевказаною скаргою в якій зазначив (далі в тексті займенники здебільшого стосуються особи ОСОБА_3 , в решті текст скарги процитовано і викладено з тими орфографічними і синтаксичними помилками, які містяться у скарзі), що 11.08.2020 року в приміщенні Сторчівського ВПЗ «Укрпошти» він отримав лист від Токмацької місцевої прокуратури на депутатське звернення від 03.08.2020 року.

З депутатським зверненням від 03.08.2020 року він звертався до Т.в.о. Начальника Новомиколївського відділу Токмацької місцевої прокуратури Запорізької області ОСОБА_5 про те, що, з депутатським зверненням від 03.06.2020 року він звертався до Генерального прокурора України ОСОБА_6 з наступного питання:

В ТУ ДБР розташоване у м. Мелітополі Запорізької області знаходяться кримінальні провадження по прокурорах та по працівниках поліції:

1. Відкрите кримінальне провадження від 05.11.2019 року №0000190 за ст.ст.351, 364 КК України по колишньому керівнику Токмацької місцевої прокуратури Запорізької області ОСОБА_7 , колишньому прокурору Запорізької області ОСОБА_8 , прокурору Генеральної прокуратури України ОСОБА_9 , та керівництву Мелітопольського ДБР. В цьому кримінальному провадженні слідчий першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Мелітополі ОСОБА_10 не виконав ухвалу Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області слідчого судді ОСОБА_11 у справі №937/10489/19 від 20.02.2020 року, а також не виконав всі його поставлені запитання в суді. Київський експерт в кінці лютого 2018 року встановив про те, що в державному акті на право колективної власності колишнього КСП «Заповіт Ілліча» зроблений запис, що він виданий в 1995 році, а не в 1996 році, прокурори ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , слідчий ОСОБА_10 приховали факт виготовлення цієї експертизи.

2. По начальнику Новомиколаївського відділу Токмацької місцевої прокуратури Запорізької області ОСОБА_12 та колишньому керівництву Новомиколаївському ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_13 , ОСОБА_14 відкриті кримінальні провадження від 11.02.2020 року за №0000027, №0000028, №0000029, №0000030 за ст.ст.351, 364 КК України.

3. По начальнику Новомиколаївського відділу Токмацької місцевої прокуратури Запорізької області ОСОБА_12 відкрите кримінальне провадження від 19.02.2020 року за № 00000 за ст.351 КК України.

4. По начальнику Новомиколаївського відділу Токмацької місцевої прокуратури Запорізької області ОСОБА_12 відкриті кримінальні провадження від 19.05.2020 року за №0000088, №0000089, №0000090, №0000091 за ст.ст. 351, 364 КК України.

5. Відкрите кримінальне провадження по слідчому Новомиколаївського ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_15 від 21.04.2020 року за №0000246 за ст.364 КК України. Де він не виконував ухвалу слідчого судді Новомиколаївського районного суду Запорізької області у кримінальному провадженні від 07.06.2018 року за №0000148.

6. З депутатськими зверненнями від 25.06.2019 року, 11.09.2019 року він звертався до Президента України ОСОБА_16 , але так нічого не вирішено, про те що 04.01.2018 року голову Новомиколаївської районної ради Новомиколаївського району Запорізької області ОСОБА_17 та колишню голову Новомиколаївської райдержадміністрадї Новомиколаївського району Запорізької області ОСОБА_18 спіймали на отриманні хабара. Відносно зазначених осіб прокуратурою Запорізької області були відкриті кримінальні провадження від 06.06.2017 року за №0000332 за ч.4 ст.368 ККУ щодо голови райдержадміністрації ОСОБА_18 та щодо голови Новомиколаївської районної ради ОСОБА_17 за ч.5 ст.27, ч.4 ст.368 ККУ. 26.03.2018 року по зазначеним кримінальним провадженням передані матеріали до Вільнянського районного суду Запорізької області. До сьогоднішнього дня не прийняте остаточне рішення по зазначенні справах, засідання суду кожного разу відкладається, а голова районної ради як працював, так і працює до сьогодні. Запорізька обласна прокуратура не відсторонила від займаної посади. Крім того, на сьогоднішній день відносно ОСОБА_17 в Новомиколаївському ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області відкрито шість кримінальних проваджень.

1. Від 16.01.2018 року за №0000015.

2. Від 06.02.2018 року за № 0000031.

3. Від 07.06.2018 року за № 0000148.

4. Від 20.06.2019 року за № 0000197.

5. Від 20.06.2019 року за № 0000198.

6. Від 25.10.2019 року за № 0000306.

По сьогоднішній день голові Новомиколаївської районної ради Новомиколаївського району у Запорізької області ОСОБА_17 не винесені підозра, не відсторонено від займаної посади.

По вищезазначених кримінальних провадженнях керівництво ТУ ДБР м. Мелітополя Запорізької області прокурорів та працівників поліції не відсторонили від займаної посади, підозри їм не винесли.

Відповідно до Глави 14 КПК України відсторонення від посади:

Стаття 154. Загальні положення відсторонення від посади

Відсторонення від посади може бути здійснено щодо особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину середньої тяжкості, тяжкого чи особливо тяжкого злочину, і незалежно від тяжкості злочину - щодо особи, яка є службовою особою правоохоронного органу.

Цю статтю чомусь не виконує керівництво ТУ ДБР м. Мелітополя Запорізької області.

Просив зобов`язати керівництво ТУ ДБР в м. Мелітополь Запорізької області відсторонити від займаної посади вищезазначених прокурорів та по колишньому керівництву Новомиколаївського ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області на період розслідування. Визнати його потерпілим. Винних притягнути до відповідальності.

Просив зобов`язати Запорізьку обласну прокуратуру винести підозру та відсторонити від займаної посади голову Новомиколаївської районної ради Новомиколаївського району Запорізької області ОСОБА_17 по вищезазначених кримінальних провадженнях.

У своїй відповіді офіс Генерального прокурора від 17.06.2020 року за №31/3/1-44413-20 зазначила, що його депутатське звернення від 03.06.2020 року перенаправили до прокуратури Запорізької області.

У своїй відповіді прокуратура Запорізької області від 21.07.2020 року за № 15/2-3048-14 зазначили про дисциплінарне провадження, яке здійснюється стосовно прокурорів. Якщо за результатами розгляду скарги на рішення, дії, чи бездіяльність прокурора в межах кримінального процесу встановлено факти порушення прокурором прав осіб або вимог закону, таке рішення може бути підставою для дисциплінарного провадження.

Але він в своєму депутатському зверненні вказував кримінальні провадження, які відкриті по прокурорах та по працівниках Новомиколаївського ВП, просив притягнути до відповідальності та відсторонити від займаної посади вищезазначених прокурорів та колишнє керівництво Новомиколаївського ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області на період розслідування. Визнати його потерпілим. Винних притягнути до відповідальності, а також відсторонити від займаної посади голову Новомиколаївської районної ради Новомиколаївського району Запорізької області ОСОБА_17 по вищезазначених кримінальних провадженнях.

Але цього прокуратура Запорізької області не здійснила, навмисно затримала відповідь майже на цілий місяць, яку мала надати впродовж 10 днів. Відповідь вони отримали від офісу Генерального прокурора 24.06.2020 року. Це свідчить про зацікавленість прокуратури Запорізької області в не притягненні вищезазначених осіб, які підтримують неправомірні дії.

08.10.2019 року з депутатським зверненням він звернувся до начальника Новомиколаївського відділу Токмацької місцевої прокуратури Запорізької області ОСОБА_12 про те, щоб вказали якого числа, місяця та року було видано наказ про те, що нижчестоящий прокурор має право притягувати до відповідальності вищестоящого прокурора? А також вказати якого числа, місяця та року було видано наказ про те, що прокурор сам себе може притягнути до відповідальності.

У своїй відповіді від 11.10.2019 року №102-46-13 начальник Новомиколаївського відділу Токмацької місцевої прокуратури Запорізької області ОСОБА_12 та ОСОБА_19 не вказав.

А якби Він (мається на увазі ОСОБА_20 ) надав номер цього наказу, він ( ОСОБА_3 ) міг би посилатись на цей наказ.

Просив його депутатське звернення внести в ЄРДР за ст.28, 351, 364 КК України по керівнику обласної прокуратури Запорізької області, його визнати потерпілим, винних притягнути до відповідальності та відсторонити керівника обласної прокуратури Запорізької області від займаної посади на період розслідування, який не виконав відповідь Генерального прокурора від 17.06.2020 року за № 31/3/1-44413-20.

Стаття 154. Загальні положення відсторонення від посади

1. Відсторонення від посади може бути здійснено щодо особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину середньої тяжкості тяжкого чи особливо тяжкого злочину, і незалежно від тяжкості злочину - щодо особи, яка є службовою особою правоохоронного органу.

З відповіддю він не згодний.

Разом з тим, ч.1 ст.214 КПК України встановлено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним : будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Таким чином, згаданий обов`язок слідчого або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесені відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Наведене підтверджується імперативними положеннями ч.4 ст.214 КПК України, згідно з якою відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Окрім КПК України, нормативні засади, пов`язані із вчиненням зазначеної процесуальної дії, регламентовані Положенням про порядок ведення ЄРДР, затвердженим наказом Генеральної прокуратури України від 06 квітня 2016 року №139, прийнятим на виконання вимог КПК України, яким встановлено, що унесення відомостей до Реєстру здійснюється з дотриманням строків, визначених КПК України та цим Положенням, а саме заяву, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення - у термін, визначений частиною першою статті 214 КПК України.

Отже законом встановлено чіткий обов`язок внесення слідчим чи прокурором відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань із встановленням обмеженого процесуального строку для його виконання, за наявності лише загальних вимог до заяв чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Він не згоден з відповіддю Токмацької місцевої прокуратури Запорізької області, яку вони надали від 04.08.2020 року № 37/3-Р, в якій вони зазначили, що його депутатське звернення від 03.08.2020 року перенаправили ТУ ДБР в м. Мелітополі, а також зазначили, що на прокуратуру не може покладатися виконання функцій, непередбачених Конституцією України і цим законом.

Просить суд зобо`язати його депутатське звернення внести в ЄРДР за ст.28, 351, 364 КК України по керівнику Запорізької обласної прокуратури, його визнати потерпілим, винних притягнути до відповідальності та відсторонити керівника Запорізької обласної прокуратури від займаної посади на період розслідування.

Відповідно до ст.ст.28, 351, 364 Кримінального кодексу України, та вчинення корупційних правопорушень, використання службового становища в корисних цілях, змова та невиконання службовою особою законних вимог народного депутата України, депутата місцевої ради, створення штучних перешкод у їх роботі, надання їм завідома неправдивої інформації є злочином.

Об`єктом даного злочину є нормальна діяльність народних депутатів України, депутатів місцевих рад, парламентських комітетів і тимчасових слідчих комісій, а також їх авторитет.

Відповідно до статті 13 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» депутатське звернення - викладена в письмовій формі вимога депутата місцевої ради з питань, пов`язаних з його депутатською діяльністю, до місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб, а також керівників правоохоронних та контролюючих органів, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності, розташованих на території відповідної ради, здійснити певні дії, вжити заходів чи дати офіційне роз`яснення з питань, віднесених до їх компетенції».

Потерпілим від цього злочину може бути депутат місцевої ради, ким він і являється.

Об`єктивна сторона злочину в даному випадку виражена в формі невиконання законних вимог депутата місцевої ради, а саме те, що працівники прокуратури не внесли депутатське звернення в Єдиний реєстр досудового розслідування та не визнали його потерпілим.

Злочин вважається закінченим з моменту вчинення описаних у ст.ст.28, 351, 364 КК України дій чи бездіяльності.

Суб`єкт даного злочину спеціальний. Ним є працівник відділу прокуратури, особа, на яку зокрема покладено обов`язок виконувати вимоги депутата місцевої ради.

Суб`єктивна сторона злочину характеризується умисною формою вини. В даному випадку не має сумнівів, що службові особи Новомиколаївського відділу Токмацької місцевої прокуратури Запорізької області діяли умисно.

Він навів всі ознаки злочинів, передбачених ст.ст.28, 351, 364 КК України, корупційних правопорушень, які присутні в діях вказаних службових осіб.

Відповідно до вищевикладеного просив:

1) Визнати бездіяльність службових осіб Новомиколаївського відділу Токмацької місцевої прокуратури Запорізької області, які розглядали його депутатське звернення від 03.08.2020 року незаконною;

2) Зобов`язати працівників Новомиколаївське (орфографічна помилка) відділу Токмацької місцевої прокуратури Запорізькій області внести його депутатське звернення про злочин від 03.08.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань та провести досудове розслідування за ним та визнати його потерпілим.

Дослідивши скаргу і додані до неї документи; заслухавши ОСОБА_3 , який підтримав свою скаргу просив її задовольнити; представника Новомиколаївського відділу Токмацької місцевої прокуратури, який, в свою чергу, заперечував про доводів та вимог скарги, просив відмовити у її задоволенні; вивчивши матеріали перевірки надані Новомиколаївським відділом Токмацької місцевої прокуратури за депутатським зверненням ОСОБА_3 від 03.08.2020 (далі звернення від 03.08.2020), слідчий суддя доходить наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що депутат Новомиколаївської районної ради Запорізької області VII скликання ОСОБА_3 03.06.2020 звернувся із депутатським зверненням до офісу Генерального прокурора в якому просив зобов`язати керівництво ТУ ДБР м. Мелітополя відсторонити від займаної посади прокурорів (про яких зазначалося у зверненні) та колишнє керівництво Новомиколаївського ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області на період розслідування. Визнати його потерпілим. Винних притягнути до відповідальності. Просив зобов`язати Запорізьку обласну прокуратуру винести підозру і відсторонити від займаної посади голову Новомиколаївської районної ради ОСОБА_17 у вказаних (в зверненні) кримінальних провадженнях.

17.06.2020 Офісом Генерального прокурора депутатське звернення було скеровано в прокуратуру Запорізької області.

Прокуратурою Запорізької області ОСОБА_3 надана відповідь за № 15/2-3048-14 від 21.07.2020, в якій було роз`яснено положення ст.45 Закону України «Про прокуратуру» (дисциплінарне провадження), а також можливість оскарження рішення, дії чи бездіяльності слідчого або прокурора відповідно до ст.ст.303-305 КПК України.

В подальшому ОСОБА_3 подано звернення від 03.08.2020 до в якому депутат просив мовою оригінала «моє депутатське звернення внести в ЄРДР за ст.28, 351, 364 КК України по керівнику обласної прокуратури Запорізької області, мене визнати потерпілим, винних притягнути до відповідальності та відсторонити керівника обласної прокуратури Запорізької області від займаної посади на період розслідування, який не виконав відповідь Генерального прокурора від 17.06.2020 року за № 31/3/1-44413-20».

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування визначений главою 26 КПК України.

Так, ч.1 ст.303 КПК України закріплений вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена така бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

У відповідності до ч.1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення … зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За змістом цієї норми бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає їх невнесення впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Разом з тим, ст.25 КПК України проголошено засаду публічності. Прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила. З вказаною нормою кореспондується вимога п.4 ч.5 ст.214 КПК України, у відповідності до якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань вноситься, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

За таких обставин, бездіяльність в сенсі кримінального процесуального кодексу України може мати місце лише у разі: - надходження заяви про вчинення кримінального правопорушення до суб`єкта, який наділений відповідними повноваженнями вносити дані до ЄРДР; - наявність в заяві інформації, яка свідчить про ознаки кримінального правопорушення; - невнесення відомостей за заявою, яка надійшла уповноваженому суб`єкту і містить ознаки кримінального правопорушення, протягом 24 годин.

Аналогічний порядок унесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення викладений у Положенні «про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення», який затверджений Наказом Генерального прокурора 30 червня 2020 року №298 (набрав чинності 1 липня 2020 року).

Відповідно до ч.1 ст.2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Аналізуючи вищевикладені положення закону, слідчий суддя доходить висновку, що реєстрації в Єдиний реєстр досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про вчинення кримінального правопорушення. Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У депутатському звернені до Т.в.о. начальника Новомиколаївського відділу Токмацької місцевої прокуратури від 03.08.2020 (яке, на переконання слідчого судді, і виступає предметом оскарження), депутат ОСОБА_3 , стверджує про вчинення керівником обласної прокуратури Запорізької області (мається на увазі прокурор Запорізької області) кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.28, 351, 358, 364 КК України.

Зі змісту вказаного звернення випливає, що депутат ОСОБА_3 вважав, що Офіс Генерального прокурора зобов`язав прокурора Запорізької області виконати вимоги депутата, які були зазначені в його зверненні від 03.06.2020, чого зроблено не було.

У зверненні ж до Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 просив зобов`язати керівництво ТУ ДБР в м. Мелітополь Запорізької області відсторонити від займаної посади вищезазначених прокурорів та по колишньому керівництву Новомиколаївського ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області на період розслідування. Визнати його потерпілим. Винних притягнути до відповідальності.

Просив зобов`язати Запорізьку обласну прокуратуру винести підозру та відсторонити від займаної посади голову Новомиколаївської районної ради Новомиколаївського району Запорізької області ОСОБА_17 по вищезазначених кримінальних провадженнях.

При цьому незважаючи, що депутат просив вчинити певні дії саме Офіс генерального прокурора, законність і правильність рішення щодо перенаправлення звернення у прокуратуру Запорізької області ОСОБА_3 під сумнів не ставилось.

Разом з тим, у листі Офісу генерального прокурора, яке було підписано прокурором першого відділу організації процесуального керівництва управління організації процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими територіальних підрозділів Державного бюро розслідувань ОСОБА_21 і адресовано Прокуратурі Запорізької області та ОСОБА_3 було зазначено, що звернення депутата надсилається першому адресату (Прокуратурі Запорізької області). Зазначено, що необхідно організувати розгляд відповідно до вимог кримінального процесуального законодавства (при цьому не вказано чого саме розгляд, і не конкретизовано відповідно до яких саме вимог КПК) та про результати повідомити заявника. Зазначено про зміст ст.ст.36, 40 КПК України; роз`яснено можливість оскарження рішення, дії чи бездіяльності слідчого або прокурора в порядку ст.ст.303-306 КПК України; вказано про рішення Конституційного суду України від 11.04.2000 №1-19/2000.

В свою чергу ОСОБА_3 у своєму депутатському зверненні до Т.в.о. начальника Новомиколаївського відділу Токмацької місцевої прокуратури від 03.08.2020 не обґрунтував доводами на підставі яких обставин чи фактів він дійшов висновку, що згаданим листом Офіса Генерального прокурора було зобов`язано прокурора Запорізької області виконати вимоги депутата. На переконання слідчого судді, згаданий лист в жодному випадку не зобов`язував прокурора Запорізької області виконувати вимоги депутатського звернення, оскільки питання, які зазначалися у ньому (відсторонення від посади, визнання потерпілим, повідомлення про підозру тощо) стосуються виключно повноважень слідчого, який проводить досудове розслідування і процесуального прокурора. Генеральний же прокурор, керівник регіональної прокуратури, їх перші заступники та заступники своєю вмотивованою постановою мають право доручити здійснення досудового розслідування будь-якого кримінального правопорушення іншому органу досудового розслідування, у тому числі слідчому підрозділу вищого рівня в межах одного органу, у разі неефективного досудового розслідування; мають право скасовувати незаконні та необґрунтовані постанови слідчих та прокурорів нижчого рівня у межах строків досудового розслідування (ч.ч.5, 6 ст.36 КПК України).

Слідчий суддя вважає, що депутатське звернення ОСОБА_3 до Т.в.о. начальника Новомиколаївського відділу Токмацької місцевої прокуратури від 03.08.2020 не містить об`єктивних ознак жодного злочину і однієї із форм співучасті, того переліку статей КК України, які зазначені у ньому.

Отже доводи скаржника щодо вчинення можливих кримінальних правопорушень ґрунтуються на його припущеннях і суб`єктивній оцінці, яка випливає з переконання депутата ОСОБА_3 в тому, що досудове розслідування у низці кримінальних проваджень проводиться неефективно. При цьому необхідно враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень або проступків (адміністративних, дисциплінарних та інших). Саме по собі припущення що невиконання вказівок генеральної прокуратури і вимог депутата керівником регіональної прокуратури, не є свідченням вчинення злочинів передбачених ст.ст.28, 351, 358, 364 КК України. До того ж депутат у своєму зверненні не зазначив чому відомості до ЄРДР мають бути внесені саме щодо керівника прокуратури Запорізької області (прокурора Запорізької області), а до прикладу, не щодо його заступника чи заступників, або ж прокурора до повноважень якого належить організація процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими ТУ ДБР.

Факт направлення повідомлення ОСОБА_3 про розгляд його звернення від 24.06.2020, так саме не може свідчити про вчинення згаданих злочинів. Доводи в цьому контексті скаржника про те, що відповідь мала бути дана впродовж десяти днів, не аргументовані і не вмотивовані (не вказано на підставі якого нормативно-правово акту скаржник дійшов висновку, що відповідь мала бути дана саме впродовж десяти днів).

Отже, на переконання слідчого судді, для з`ясування законності і правомірності відповіді Запорізької обласної прокуратури (зокрема і з метою встановлення можливих ознак правопорушень або проступків) та прийняття рішення відповідно до чинного законодавства, звернення депутата було направлено до ТУ ДБР у м. Мелітополі.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину, фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Додатково слідчий суддя звертає увагу, що депутат ОСОБА_3 у скарзі на бездіяльність при висвітленні елементів складу злочину (об`єкта, суб`єкта, об`єктивної і суб`єктивної сторони) і вказівки про потерпілого, фактично змішує в один злочин елементи складу різних злочинів, вказує також на працівників Новомиколаївського відділу прокуратури, хоча в її резолютивній частині просить внести до ЄРДР його депутатське звернення від 03.08.2020, у якому, в свою чергу, мова йшла про притягнення до відповідальності лише керівника обласної прокуратури (прокурора Запорізької області).

Не оцінюючи обґрунтованість депутатського звернення від 03.08.2020 на предмет наявності ознак складу злочинів, слідчий суддя вважає, що в ньому відсутні відомості, які свідчать або можуть свідчити про вчинення згаданих кримінальних правопорушень.

Відповідно до ст.307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Вказівки скаржника про бездіяльність в контексті необхідності відсторонення прокурора Запорізької області від займаної посади, повідомлення йому про підозру, не можуть виступати предметом оскарження відповідно до положень ст.303 КПК України, однак оскільки вказане питання побічно стосується основної вимоги скаржника, слідчий суддя вважає необхідним зазначити про це в ухвалі (по суті скарги), без постановлення окремого процесуального документа про відмову у відкритті провадження.

Доводи скаржника ОСОБА_3 про необхідність визнання його потерпілим, з огляду на відсутність підстав для внесення відомостей за депутатським зверненням до ЄРДР, не можуть бути задоволені. До того ж ці вимоги взагалі не можуть бути предметом оскарження відповідно до положень ст.303 КПК України (п.5 ч.1 ст.303 КПК передбачена можливість оскарження рішення про відмову визнання потерпілим, чому передує відповідне клоптання особи і постанова про відмову).

Керуючись ст.ст.214, 303, 305, 306, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:
у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність працівників Новомиколаївського відділу Токмацької місцевої прокуратури, яка полягає в невнесенні відомостей про злочин до Єдиного реєстру досудових розслідувань (за депутатським зверенням від 03.08.2020) - відмовити повністю.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1