Справа № 646/189/20
№ провадження 1-кс/646/1746/2020
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29.07.2020 м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 про накладання арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000241 від 28.11.2019 року,-

В С Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням про накладання арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про кримінальне правопорушення внесеної до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000241 від 28.11.2019 року, а саме на майно вилучене під час обшуків 23.07.2020 року за адресою: м.Харків, пр-т Тракторобудівників, 105-Б.
Перевіривши матеріали клопотання та додані до нього документи, суд дійшов до висновку про необхідність повернення клопотання прокурору, виходячи з такого.
В провадженні СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області знаходяться матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000241 від 28.11.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
У межах розслідування вказаного кримінального правопорушення слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене в ході обшуку, який був проведений 23.07.2020 року.
У поданому клопотанні слідчий зазначає, що вказане майно було вилучено у приміщенні КП «ХРБП».
Відомостей про процесуальний статус особи в рамках вказаного кримінального провадження у клопотанні не зазначено. Копії повідомлень про підозру особам матеріали клопотання також не містять.
У зв`язку з вищевикладеним, слідчий суддя приходить до висновку, що вищевказані особи мають статус третьої особи щодо майна яких вирішується питання про арешт.
Положеннями ч. 1 статті 171 КПК України передбачено загальний порядок звернення прокурора, слідчого за погодженням з прокурором, а також цивільного позивача з клопотанням про арешт майна до слідчого судді.
Відповідно до ч. 1 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.
Згідно з ч. 2 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.
Стаття 64-2 КПК України, яка була введена до Кримінального процесуального кодексу України відповідно до Закону України від 18.02.2016 №1019-VIII «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо виконання рекомендацій, які містяться у шостій доповіді Європейської комісії про стан виконання Україною Плану дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України, стосовно удосконалення процедури арешту майна та інституту спеціальної конфіскації» є спеціальною нормою по відношенню до норм ст. 171 КПК України.
Разом з тим, відповідно до п.2 ч.1 ст.169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови в задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна.
Таким чином, системний аналіз викладених норм КПК України дає підстави слідчому судді дійти до висновку, що з клопотанням про арешт майна третіх осіб має право звернутися виключно прокурор. Однак, як зазначено вище, із вказаним клопотанням про арешт майна звернувся слідчий за погодженням із прокурором.
Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України передбачено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Метою арешту слідчим у клопотанні зазначено збереження речових доказів.
В той же час, клопотання не є обґрунтованим в цій частині, воно містить загальні дані та не конкретизоване.
Більше того, згідно з п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
У порушення зазначених вимог закону до клопотання не додано документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати та не зазначено конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Зважаючи на викладене, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання про арешт майна у зв`язку з неможливістю його розгляду по суті.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 172КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 про накладання арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000241 від 28.11.2019 року - повернути для усунення недоліків.
Встановити строк для усунення зазначених недоліків, що не перевищує 72 години з моменту отримання копії ухвали.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1