УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.07.2020 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СВ Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором Одеської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0002049 від 31.07.2020 року відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Радча, Тисменецького р-ну, Івано-Франківської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, 30.07.2020 приблизно о 20:50 годині, ОСОБА_5 спільно із ОСОБА_7 знаходились в орендованій спальній кімнаті на другому поверсі будинку АДРЕСА_2 . В цей час у ОСОБА_5 та ОСОБА_7 виник злочинний умисел, направлений на незаконне заволодіння чужим майном, а саме грошовими коштами та мобільними телефонами ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які знаходились в спальній кімнаті вказаного будинку на першому поверсі.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 діючи спільно та за попередньою змовою з ОСОБА_7 , з корисливим мотивом, з метою особистого збагачення, спустились на перший поверх будинку АДРЕСА_2 , де підійшли до вхідних дверей спальної кімнати, яку орендують ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , в яку постукали, знаючи, що в ній на даний час знаходиться тільки потерпілі. На дверний стук потерпіла ОСОБА_9 відчинила двері, після чого ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_7 продовжуючи свій злочинний умисел, проникли до спальної кімнати ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , де ОСОБА_5 із заздалегідь підготовленим знаряддям для вчинення злочину, а саме предметом схожим на кухонний ніж, з метою здійснення психічного насильства над потерпілими, почав погрожувати вказаним ножем потерпілій ОСОБА_9 , яка в свою чергу ці дії сприймала реальною загрозою її життю та здоров`ю, при цьому ОСОБА_5 почав вимагати у ОСОБА_9 грошові кошти та її мобільний телефон «Huawei» вартістю 4000 гривень, в якому знаходилась сім карта оператора «Водафон» № НОМЕР_1 та сім карта оператора «Київстар» № НОМЕР_2 , що не мають матеріальної цінності для потерпілої. В свою чергу ОСОБА_7 , вибіг зі спальної кімнати потерпілих, знайшовши в будинку предмет схожий на кухонний ніж з метою доведення до кінця умислу на незаконне збагачення, повернувся до спальної кімнати та став погрожувати вказаним ножем ОСОБА_8 та вимагати передати йому мобільний телефон «Meizu M3 Note» вартістю 5000 гривень, в якому знаходилась сім карта оператора «Водафон» № НОМЕР_3 та сім карта оператора «Лайф» № НОМЕР_4 , що не мають матеріальної цінності для потерпілої. В результаті чого, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 відкрито заволоділи грошовими коштами в розмірі 3500 гривень, які належать потерпілій ОСОБА_9 .

Після чого ОСОБА_5 та ОСОБА_7 з місця вчинення злочину зникли, отримавши можливість розпорядитись викраденим майном на власний розсуд.

31.07.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.
Враховуючи наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, з метою запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий за погодженням з прокурором звертаються до слідчого судді з клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі, клопотання просив задовольнити.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечував проти задоволення поданого клопотання, зазначивши, що його підзахисний є особою, раніше не судимою, яка визнає свою вину та співпрацює зі слідством, й яка не має наміру переховуватися дві органів досудового розслідування та суду. З огляду на викладене, захисник просив застосувати відносно його підзахисного міру запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку свого захисника.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як вбачається з матеріалів клопотання, 31.07.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, за кваліфікуючими ознаками: напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із погрозою застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), вчинений за попередньою змовою групою осіб, поєднаний з проникненням у житло.

На підтвердження обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України сторона обвинувачення посилається на: протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 30.07.2020 року, протокол допиту потерпілої ОСОБА_9 від 31.07.2020 року, протокол допиту потерпілої ОСОБА_8 від 31.07.2020 року, протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 31.07.2020 року, протоколи пред`явлення особи для впізнання від 31.07.2020 року та інші матеріали клопотання в сукупності.

Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні прокурором наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

Таким чином, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні такого кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до обґрунтованого переконання, що усвідомлюючи ймовірні негативні наслідки у вигляді покарання у випадку подальшого доведення вини підозрюваного в передбаченому законом порядку, підозрюваний може вжити заходів до переховування від органів досудового розслідування та суду, що свідчить про наявність в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Крім того, з огляду на наявність в матеріалах даного клопотання протоколів допиту потерпілих осіб, копії яких були вручені підозрюваному ОСОБА_5 , що підтверджується підписом останнього у клопотанні про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи, що у вказаних протоколах наявні анкетні дані потерпілих осіб, які, ймовірно, у випадку подальшого направлення обвинувального акту до суду будуть допитуватися безпосередньо судом, слідчий суддя також вважає наявним існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого незаконного впливу підозрюваного на таких осіб, з метою уникнення можливого подальшого притягнення його до кримінальної відповідальності.
На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання сторони обвинувачення є обґрунтованим, а відповідний запобіжний захід достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

В свою чергу, з урахуванням встановлених в судовому засіданні ризиків та обставин ймовірного вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, особи підозрюваного, а також обґрунтованості клопотання сторони обвинувачення, підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу відносно підозрюваного в судовому засіданні встановлено не було.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Враховуючи, що підозрюваному ОСОБА_5 інкримінується ймовірне вчинення кримінального правопорушення з погрозою застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я потерпілих осіб, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Таким чином, з урахуванням викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 183, 184, 193, 194, 196КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором Одеської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0002049 від 31.07.2020 року задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в державній установі «Одеський слідчий ізолятор» Південного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції.
Строк дії ухвали обчислюється з моменту фактичного затримання та припиняє свою дію 28.09.2020 року, в межах строків досудового розслідування.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1