Справа № 202/7081/20
Провадження № 1-кс/202/8239/2020
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

25 листопада 2020 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши в судовому засіданні клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000474 від 29.05.2020 року, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, погодженим із прокурором, в якому просить накласти арешт шляхом тимчасового позбавлення права відчуження, розпорядження та користування грошовими коштами, які знаходяться та можуть надійти на рахунок № НОМЕР_1 в АТ «УКРСИББАНК» м. Дніпро та належить ТОВ «ПВІ «УКРСПЕЦПРОЕКТ» (і.к. 39545561), зобов`язати посадових АТ «УКРСИББАНК» м. Дніпро (МФО 351005) зупинити видаткові операції по рахунку № НОМЕР_1 , що належить ТОВ «ПВІ «УКРСПЕЦПРОЕКТ» (і.к. 39545561) за винятком видаткових операцій, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів) в бюджет або державні цільові фонди, а так само по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та видатків, пов`язаних із виплатою заробітної плати та надати старшому слідчому СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , іншим слідчим, які входять до групи слідчих, письмове повідомлення про припинення видаткових операцій по рахунку та відомості щодо арештованих грошових коштів.

Клопотання слідчого обґрунтовано тим, що СУ ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000474від 29 травня 2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 382 КК України, а саме за фактом заволодіння грошовими коштами районного бюджету Петриківського районну Дніпропетровської області в сумі 1 050 000 грн., які були сплачені за договором № 1/05-2019 від 02.05.2019 року.

Під час досудового розслідування встановлено, що відділом освіти, молоді та спорту Петриківської районної державної адміністрації Дніпропетровської області 13.05.2019 року відповідно до договору № 1/05-2019 від 02.05.2019 року на підставі рахунку-фактури № 10/05-1 та платіжного доручення № 1 здійснено оплату (аванс) у розмірі 1 050 000 грн. на придбання матеріальних ресурсів у розмірі 70% на розрахунковий рахунок № НОМЕР_2 , відкритий в Державній казначейській службі України міста Київ, який належить ТОВ «КАФА ЮНІОН». Після чого, вказані грошові кошти були перераховані на рахунок ТОВ «ПВІ «УКРСПЕЦПРОЕКТ» № НОМЕР_3 , відкритий в АТ КБ «ПриватБанк» за оплату будівельних матеріалів, які в подальшому поставлено не було, що свідчить про заволодіння директором ТОВ «ПВІ «УКРСПЕЦПРОЕКТ» ОСОБА_5 грошовими коштами районного бюджету Петриківського районну Дніпропетровської області в сумі 1 050 000 грн.

Органом досудового розслідування також встановлено, що ТОВ «ПВІ «УКРСПЕЦПРОЕКТ» має відкритий розрахунковий рахунок № НОМЕР_1 в АТ «УКРСИББАНК», на який надходять грошові кошти від суб`єктів господарської діяльності.

Таким чином, на думку слідчого, грошові кошти, які знаходяться та можуть надійти на рахунок № НОМЕР_1 , відкритий в АТ «УКРСИББАНК», є речовими доказами та потрібні з метою відшкодування спричинених державі матеріальних збитків. Крім того, власник рахунку є заінтересованою особою в результатах кримінального провадження та може в будь-який час здійснити зняття грошових коштів з метою їх приховування, у зв`язку з чим виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.

Слідчий у судовому засіданні клопотання підтримав та наполягав на його задоволенні.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України слідчий суддя розглядає клопотання без виклику власника майна.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що дане клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне:

Слідчим суддею встановлено, що СУ ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000474від 29 травня 2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 382 КК України.

Заявляючи клопотання про накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться та можуть надійти на рахунок № НОМЕР_1 , відкритий в АТ «УКРСИББАНК», шляхом тимчасового позбавлення права відчуження, розпорядження та користування грошовими коштами, а також зобов`язання зупинити видаткові операції по вказаному рахунку, що належить ТОВ «ПВІ «УКРСПЕЦПРОЕКТ», слідчий посилається на те, що грошові кошти є речовими доказами, отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення, необхідні з метою відшкодування спричинених державі матеріальних збитків.

Вирішуючи клопотання слідчого, слідчий суддя враховує, що відповідно до частини першої статті 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з частиною другої статті 170 КПК арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Зокрема, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (частина 3 статті 170 КПК).

Так, за приписами статті 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини третьою статті 132 КПК не допускається застосування заходів забезпечення кримінального провадження, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Статтею 173 КПК визначено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 173 КПК при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу) , розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини має існувати розумна пропорційність між заходами і метою, заради якої їх застосовано (рішення у справі «Літґоу та інші проти Сполученого Королівства»). Справедливий баланс має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе індивідуальний і надмірний тягар (рішення у справі «Брумареску, Трегубенко проти України»). Судам належить з`ясувати, чи дотримано справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу і вимогами захисту основних прав громадян (рішення у справах «Спорронг і Льонрот проти Швеції», «Іатрідіс проти Греції»).

Слідчий суддя звертає увагу, що матеріали клопотання про накладення арешту не містять даних щодо перерахування коштів на рахунок ТОВ «ПВІ «УКРСПЕЦПРОЕКТ», розміру коштів, наявних на рахунку ТОВ «ПВІ «УКРСПЕЦПРОЕКТ», на які слідчий просить накласти арешт.

Крім того, у матеріалах клопотання відсутні відомості щодо заявлення у кримінальному провадженні цивільного позову до ТОВ «ПВІ «УКРСПЕЦПРОЕКТ».

Слідчий суддя вважає, що підстави для накладення арешту на грошові кошти, що знаходяться чи можуть надійти на рахунок ТОВ «ПВІ «УКРСПЕЦПРОЕКТ», слідчим не доведені.

На переконання слідчого судді, в даному випадку накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться чи можуть надійти на рахунок вказаного товариства, не відповідає завданням кримінального провадження, засадам розумності та співмірності обмеження права власності, може мати негативні наслідки для господарської діяльності товариства.

За таких обставин у задоволенні клопотання слідчого про арешт майна необхідно відмовити.

Керуючись ст. ст. 170-173 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, а саме грошових коштів, які знаходяться та можуть надійти на рахунок ТОВ «ПВІ УКРСПЕЦПРОЕКТ» в АТ «УКРСИББАНК», відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Особи, які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом п`яти днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1