печерський районний суд міста києва
Справа № 757/9463/19-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 березня 2020 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглядаючи у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Печерського районного суду м. Києва на стадії підготовчого судового засідання перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України.

Прокурор ОСОБА_3 у підготовчому засіданні просив продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 посилаючись на те, що ризики встановлені під час обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу, не зменшились та є триваючими, обвинувачений не має постійного місця проживання, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, вчинив злочин після вчинення інших злочинів, а тому вважає, що інший запобіжний захід не забезпечить виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Обвинувачений ОСОБА_4 просив змінити обраний йому запобіжний захід на домашній арешт.

Суд, заслухавши думку сторін, дослідивши в нарадчій кімнаті обвинувальний акт, реєстр матеріалів досудового розслідування, вважає, що підстави для збереження відповідного запобіжного заходу у виді взяття (тримання під вартою) відносно обвинуваченого у провадженні не відпали.

Відповідно до вимог ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Згідно з ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі; дані про особу підозрюваного; розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа; ризики продовження чи повторення протиправної поведінки.

На думку суду, при вирішенні питання щодо продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, обставинами, що підтверджують наявність конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості, є те, що інкриміновані обвинуваченому злочини вчинені з корисливих мотивів, у випадку доведеності винуватості йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, дані про його особу, зокрема щодо його віку та стану здоров`я, розміру майнової шкоди.

Окрім цього, з огляду на наведені обґрунтування ризиків прокурором, суд дійшов висновку про наявність існування ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, а відтак, про необхідність продовжити ОСОБА_4 , строк тримання під вартою на 60 днів.

Обраний відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід з урахуванням його тривалості у співвідношенні із тяжкістю обвинувачення на даний час не виходить за межі розумного строку.

Застосований запобіжний захід відносно ОСОБА_4 кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.

Застосований запобіжний захід відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується обвинуваченому, зокрема, не надає можливості перешкоджання інтересам правосуддя шляхом ухилення обвинуваченого від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Наявні наведені ризики є дійсними та триваючими, і вони виключають на даний час можливість зміни міри запобіжного заходу щодо обвинуваченого на більш м`який.

Суд враховує, що відповідно до правової позиції викладеної у п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів та не вважає беззаперечно достатніми для зміни запобіжного заходу на більш м`який.

Суд вважає, що підстави для продовження запобіжного заходу - взяття під варту (тримання під вартою), не відпали, стан його здоров`я не перешкоджає перебуванню у місці попереднього ув`язнення, тому наявна необхідність у збереженні такої міри запобіжного заходу із визначенням строку, з можливістю внесення застави, в розмірі визначеному ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.10.2019 року.

На підставі викладеного, керуючись п.1 ст.5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ст.331 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:
Міру запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити без змін у вигляді взяття під варту (тримання під вартою), продовживши строк запобіжного заходу до 28.05.2020 року (включно), з можливістю внесення застави в розмірі визначеному ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.10.2019 року.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду у встановленому законом порядку.

Суддя ОСОБА_1