Справа №702/919/19
1-кп/705/658/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 липня 2020 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області

в складі колегії суддів:

головуючої судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретаря судового засідання ОСОБА_4

з участю прокурора ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

( в режимі відеоконференції)

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000120 по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.348 КК України,
ВСТАНОВИВ:
25.11.2019 року до Уманського міськрайонного суду Черкаської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.348 КК України.
Ухвалою суду від 27.11.2019 року призначене підготовче судове засідання по вищевказаному кримінальному провадженню відповідно до вимог ч. 1 ст. 314 КПК України.
В підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду, оскільки обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України.
Обвинувачений та захисник не заперечили.
Заслухавши думки учасників кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт, долучений до нього реєстр матеріалів досудового розслідування, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч.4 ст.110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним документом, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим ст.291 КПК України, яка, в свою чергу, містить вичерпний перелік відомостей, які повинен містити обвинувальний акт і вони є обов`язковими для їх виконання слідчим і прокурором.
Відповідно до ст.384 КПК України прокурор, суд, зобов`язані роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжним. Письмове роз`яснення прокурора обвинуваченому про можливість, особливості і правові наслідки розгляду кримінального провадження судом присяжних додається до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування, які передаються до суду.
В підготовчому судовому засіданні встановлено порушення вказаної норми, оскільки в матеріалах кримінального провадження письмове роз`яснення прокурора про право обвинуваченого на суд присяжних відсутнє, до обвинувального акту таке роз`яснення не додавалось, що порушує право обвинуваченого на захист.
Такий висновок викладений Верховним судом України у постанові № 5-111кс15 від 25 червня 2015 року, зокрема, прокурор під час досудового розслідування, але у будь-якому разі до моменту складання обвинувального акта, повинен роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних. Письмове роз`яснення прокурора повинно бути додано до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування. Невиконання прокурором вимог статті 384 КПК України, в силу вимог пункту третього частини третьої статі 314 КПК України, є підставою для повернення обвинувального акта прокуророві.
Відповідно до ч. 1ст. 458 КПК України висновок Верховного Суду України щодо застосування норми права, викладений у його постанові, прийнятій за результатами розгляду справи з підстав, передбачених пунктами 1 і 2 частини першої статті 445 цього Кодексу, є обов`язковим для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності відповідну норму права, та для всіх судів загальної юрисдикції, які зобов`язані привести свою судову практику у відповідність із судовим рішенням Верховного Суду України. Суд має право відступити від правової позиції, викладеної у висновках Верховного Суду України, з одночасним наведенням відповідних мотивів.
Однією із засад кримінального провадження є законність, що передбачено ст. 9 КПК України. Недотримання будь-яких імперативних вимог КПК України щодо змісту обвинувального акта та його невід`ємної частини - додатків, в тому числі щодо відомостей, які вони мають містити, є підставою для визнання обвинувального акта таким, що не відповідає вимогам КПК України.
Виконуючи вимоги частини четвертої статті 455 КПК, Судова палата у кримінальних справах Верховного Суду України сформулювала у цій справі висновок із приводу застосування статті 384 КПК, який зводиться до такого:
а) право на розгляд кримінального провадження судом присяжних є невід`ємною складовою права обвинуваченого на захист;
б) порушення такого права свідчить про невиконання прокурором, судом вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, яка гарантує право кожного на розгляд його справи в порядку кримінального провадження судом, утвореним відповідно до закону, і є порушенням права на розгляд його справи судом, визначеним законом;
в) прокурор під час досудового розслідування, але у будь-якому разі до моменту складання обвинувального акта, повинен роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних. Письмове роз`яснення прокурора повинно бути додано до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування;
г) суд під час підготовчого судового засідання повинен роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних. Право на суд присяжних обвинуваченого у вчиненні злочину, за яке передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, повинно міститись у переліку прав обвинуваченого, які закріплені у письмовій пам`ятці про права та обов`язки;
д) невиконання прокурором вимог статті 384 КПК, в силу вимог пункту третього частини третьої статі 314 КПК, є підставою для повернення обвинувального акта прокуророві;
е) невиконання судом під час підготовчого судового засідання вимог статті 384 КПК є безумовною підставою для скасування судових рішень вищими судами.
Колегія суддів вважає, що право на розгляд кримінального провадження судом присяжних є невід`ємною складовою права обвинуваченого на захист, порушення такого права свідчить про невиконання прокурором, вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, яка гарантує право кожного на розгляд його справи в порядку кримінального провадження судом, утвореним відповідно до закону. Не роз`яснення прокурором права ОСОБА_6 на розгляд справи судом присяжних є порушенням права обвинуваченого на розгляд його справи судом, визначеним законом.
Таким чином, оскільки обвинувальний акт з додатками не відповідають вимогам КПК України, зокрема прокурором не роз`яснено під розписку обвинуваченому право на розгляд кримінального провадження відносного нього судом присяжних, письмове роз`яснення прокурора не додано до обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування, суд приходить до висновку, що обвинувальний акт на підставі п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України підлягає поверненню прокурору.
Керуючись ст. ст. 291, п. 3 ч. 3 ст. 314, ст. ст. 369-372, 384 суд, -
У Х В А Л И В:
Обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000120 по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.348 КК України - повернути прокурору.
Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуюча суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3