ЄУН № 336/420/20
пр. № 1-кс/336/70/2020
УХВАЛА
Іменем України
28 січня 2020 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Запорізької місцевої прокуратури №1 ОСОБА_4 , по кримінальному провадженню № 0000226 від 21.01.2020 року за ст. 115 ч. 1 КК України про арешт майна, -
ВСТАНОВИВ:
Слідчий Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_3 звернулась до суду з клопотанням, по кримінальному провадженню 0000226 від 21.01.2020 року за ст. 115 ч. 1 КК України про накладення арешту на майно, вилучене в ході обшуку підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явились, направили до суду клопотання про розгляд клопотання про арешт майна без їх участі та без застосування технічних засобів фіксування судового процесу, наполягаючи на задоволенні клопотання.
Захисник та підозрюваний до суду не з?явились, захисник направив до суду клопотання про розгляд справи за своєї відсутності та відсутності підозрюваного, проти задоволення клопотання слідчого про арешт майна не заперечували.
Враховуючи положення ст. 172 ч. 1 КПК України, оскільки неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, слідчим суддею клопотання розглянуто без участі слідчого, прокурора, підозрюваного та його захисника.
За ч. 4 ст. 107 КПК України, через неявку в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалось.
Розглянувши клопотання, дослідивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання про арешт майна, з наступних підстав.
21.01.2020 року ОСОБА_5 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у скоєнні злочину, передбаченого ст. 115 ч. 1 КК України, а саме в тому, що 21.01.2020 року ОСОБА_5 умисно вбив ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 з застосування вогнепальної зброї.

В ході затримання ОСОБА_5 був обшуканий та у нього вилучено одяг та взуття, в які він був ймовірно одягнутий та взутий під час подій.

Зазначені речі були визнані речовими доказами у кримінальному провадженні постановою слідчого від 22.01.2020 року.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Статтею 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
За ст. 173 ч. 4 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Підсумовуючи вищевикладене, слідчий суддя погоджується з тим, що на вилучених у підозрюваного речах могли залишитись сліди, які мають значення для встановлення істини у кримінальному провадження, встановлення причетності та винуватості особи у скоєнні злочину, як то сліди здійснення пострілу чи сліди крові, тож такі речі є речовими доказами у кримінальному провадження, а для їх збереження доцільне накласти на них арешт. Накладення арешту на одяг, взуття та аксесуари особи, що тимчасово унеможливить їх використання за призначенням, на переконання слідчого судді, не призведе до значного обмеження прав підозрюваного та такі заходи є співмірними меті кримінального провадження.
Враховуючи зазначені вище обставини у їх сукупності, слідчий суддя, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання слідчого.
Керуючись ст. 170-173, 309, 369-372 КПК України,
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Запорізької місцевої прокуратури №1 ОСОБА_4 , по кримінальному провадженню № 0000226 від 21.01.2020 року за ст. 115 ч. 1 КК України про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , під час затримання останнього 21 січня 2020 року у порядку статті 208 Кримінального процесуального кодексу України, за підозрою у скоєнні злочину, передбаченого ст. 115 ч. 1 КК України, а саме на:
-Куртку чорного кольору;
-Светр світлий зі слідами РБК на манжеті лівого рукава та на задній частині в нижній частині з правої та лівої сторони;
-Джинсові штани чорного кольору зі слідами РБК на лівому коліні;
-Шкіряний ремінь чорного кольору вдягнутий в місці поясу на джинсових штанах;
-Тканинна кобура з матеріалу чорного кольору («А-line»), яка закріплена з правої сторони на вищевказаному ремені;
-Шкарпетки чорні;
-кросівки чорного кольору.
Копію ухвали надіслати прокурору, слідчому, підозрюваному та його захиснику не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Апеляційна скарга на ухвали слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1