Провадження № 1-кс/947/9550/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08.07.2020 року

Слідчий суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 в порядку ст.303 КПК України,

ВСТАНОВИВ:

01.07.2020 року до Київського районного суду міста Одеси в порядку ст.ст.303, 304 КПК України надійшла скарга ОСОБА_3 , зі змісту якої вбачається, що скаржником оскаржується бездіяльність слідчого під час досудового розслідування, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР.

01.07.2020 року, тобто в день надходження скарги до суду та проведення автоматичного визначення слідчого судді, по скарзі було відкрите провадження та розгляд скарги призначено на 03.07.2020 року о 09 годині 45 хвилин.

Скаржника не виявилось можливим викликати в судове засідання у зв`язку з тим, що в матеріалах скарги відсутні будь які засоби зв`язку.

У зв`язку з неявкою в судове засідання скаржника судове засідання було відкладено на 08.07.2020 року о 12 годині 35 хвилин.

Слідчий суддя зазначає, що відомості, щодо розгляду справ перебувають у загально доступному доступі на сайті Судової Влади.

Відповідно до ч.2 ст.306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.

Дослідивши скаргу та матеріали судового провадження, суддя зауважує на тому, що ОСОБА_3 повідомлявся про час та місце розгляду скарги у встановленому КПК України порядку, з урахуванням строку розгляду скарги, встановленому ч.2 ст.306 КПК України.

Однак, на думку слідчого судді, сама поведінка скаржника, який є обізнаним про строки розгляду його скарги судом, вказує на небажання приймати участь в судовому засіданні з розгляду його скарги, а лише затягує строк розгляду скарги, встановлений діючим законодавством.

Слідчий суддя зазначає, що, ЄСПЛ у своєму Рішенні по справі «Смірнова проти України» в п.68 вказав, що «Суд зауважує, що заявниця безсумнівно була відповідальною за ряд затримок. Він зазначає, що протягом розгляду, який ще триває, заявниця п`ять разів просила перенести слухання і щонайменше тридцять разів не з`явилася до суду. Суд вважає аргументи заявниці про те, що слухання проводилися в місті, яке знаходиться далеко від місця її проживання, непереконливими. Суд зазначає, що, подаючи свій позов, заявниця була добре обізнана про звичайні обов`язки та незручності, які пов`язані з участю в цивільному провадженні».

Тобто, ЄСПЛ у своєму Рішенні вказав на поведінку заявниці, як одного з критеріїв тривалого розгляду справи судом та порушення розумних строків розгляду справи, що є неприпустимим.

Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржуються. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши скаргу та матеріали судового провадження, слідчий суддя приходить до наступного.

Зважаючи на той факт, що участь скаржника при розгляді даної категорії справ є обов`язковою, однак останній, будучи повідомленим у встановленому діючим КПК порядку про дату та час розгляду скарги, в судове засідання не з`являвся, слідчий суддя позбавлений можливості з`ясувати чи підтримує скаржник на сьогодні свою скаргу та розглянути скаргу по суті.

Слідчий суддя зазначає, що діючий Кримінальний процесуальний кодекс України не містить вказівки слідчому судді на те, яким чином необхідно діяти в разі неявки в судове засідання з розгляду скарги скаржника.

Відповідно до ч.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

П.15 ч.1 ст.7 КПК України встановлено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься: змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Разом з цим, виходячи з аналізу загальних засад кримінального процесуального законодавства можна зробити висновок про те, що неявка без поважної причини скаржника, свідчить про фактичне не підтримання заявленої ним скарги, та не доведення викладених у скарзі обставин, що в свою чергу має оцінюватись як підстава для відмови у задоволенні такої скарги не вирішуючи скарги по суті.

На підставі викладеного, беручи до уваги, що скаржник в судові засідання жодного разу не з`явився, що таким чином свідчить про не підтримання останнім заявленої скарги, слідчий суддя приходить до переконання, що в задоволенні скарги ОСОБА_3 слід відмовити, не вирішуючи скарги по суті.

Керуючись ст.ст. 303, 304, 307, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 в порядку ст.303 КПК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає

Слідчий суддя ОСОБА_1