КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа №11-кп/824/1744/2020 Головуючий в І інстанції ОСОБА_1
Категорія: ч. 2 ст. 121 КК України Суддя - доповідач ОСОБА_2

Ухвала
Іменем України

12 березня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання захисника засудженої ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку Подільського районного суду м. Києва від 17.01.2019 року,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_8 ,

захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_9 ,

В с т а н о в и л а:

Вироком Подільського районного суду м. Києва від 17.01.2019 року ОСОБА_6 визнано винною у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України та призначено їй покарання за ч. 2 ст. 121 КК України у виді 8 років позбавлення волі.

Не погоджуючись з вироком суду першої інстанції, захисник обвинуваченої ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу в якій міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку Подільського районного суду м. Києва від 17.01.2019 року.

В обґрунтування поважності причин пропущеного строку на апеляційне оскарження адвокат ОСОБА_7 зазначає, що він не був присутній під час проголошення вироку 17 січня 2019 року. Копію вироку захиснику судом не направлялась та він її не отримував і не знав про результати розгляду справи. Копію вироку захисник отримав за результатами направлення заяви 20 лютого 2020 року, що підтверджується поштовим відправленням № 249, а відтак вважає, що місячний строк з моменту отримання копії вироку суду на апеляційне оскарження суду не сплинув та підлягає відновленню.

Засуджена ОСОБА_6 та потерпіла ОСОБА_10 , були належним чином повідомленими про день та час розгляду справи. Відтак, відповідно до вимог ч. 4 ст. 405 КПК України, неявка вказаних учасників кримінального провадження не є перешкодою для розгляду питання про поновлення строку.

Заслухавши доповідь судді, вислухавши пояснення захисників засудженої ОСОБА_6 адвокатів ОСОБА_7 та ОСОБА_9 на підтримку поданого клопотання, думку прокурора, який заперечував проти задоволення клопотання, вказуючи на відсутність поважних причин пропуску строку, вивчивши матеріали кримінального провадження, колегія суддів вважає, що клопотання адвоката ОСОБА_7 про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.
Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 395 КПК України, апеляційна скарга, зокрема, на вирок суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної с карги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Однак, в порушення вимог ч. 2 ст. 395 КПК України апеляційна скарга адвокатом ОСОБА_7 на вирок Подільського районного суду м. Києва від 17 січня 2019 року щодо ОСОБА_6 подана 02 березня 2020 року, тобто більше, ніж через рік, тобто з пропуском встановленого законом строку на апеляційне оскарження.
Відповідно до розпорядження Подільського районного суду м. Києві від 06 березня 2019 року вирок щодо ОСОБА_6 набрав законної сили 22 лютого 2019 року та звернутий до виконання (Т. 2 а.п. 46).
Частиною першою ст. 113 КПК України передбачено, що процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.
Згідно до положень ч.1 ст.117 КПК України пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Під поважними причинами пропущення процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати заяву у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала заяву про перегляд судових рішень, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Зазначені обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.
Як вбачається з клопотання, причину пропуску строку на апеляційне оскарження адвокат ОСОБА_7 обґрунтував тим, що він не був присутній під час проголошення вироку 17 січня 2019 року, копію вироку захиснику судом не направлялась та він її не отримував і не знав про результати розгляду справи аж до 20 лютого 2020 року, коли звернувся з заявою до суду про видачу копії вироку.
З приводу даних доводів слід зазначити, що з матеріалів кримінального провадження вбачається, що 05.01.2018 року між Адвокатським об`єднанням «ГРАНД ВЕРІТАС» та ОСОБА_11 укладено договір №05/01/2018 про надання правової допомоги ОСОБА_6 (а.п. 35).
Під час розгляду даного кримінально провадженні в суді першої інстанції в судових засіданнях приймали участь адвокати ОСОБА_9 , ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , які були уповноважені Адвокатським об`єднанням «ГРАНД ВЕРІТАС» надавати правову ОСОБА_6 .

Вирок Подільського районного суду м. Києва щодо ОСОБА_6 було винесено та проголошено 17.01.2019 року за участю учасників кримінального провадження, в тому числі одного із адвокатів Адвокатського об`єднання «ГРАНД ВЕРІТАС» - ОСОБА_9 . При цьому судом на обговорення учасників провадження ставилось питання про можливість продовження судового розгляду у відсутність, в тому числі захисника - адвоката ОСОБА_7 , на що ні у обвинуваченої ОСОБА_6 , ні у захисника заперечень не було, адже, сторона захисту була представлена в особі одного з адвокатів, а саме адвоката ОСОБА_9 .. Відтак, про оскаржуваний вирок було відомо одному з адвокатів Адвокатського об`єднання «ГРАНД ВЕРІТАС» - адвокату ОСОБА_9 .

Доводи адвоката ОСОБА_7 в судовому засіданні в суді апеляційної інстанції про те, що він приймав участь у судових засіданнях в суді першої інстанції не як адвокат Адвокатського об`єднання «ГРАНД ВЕРІТАС», а як самозайнята особа, є не необґрунтованими та спростовуються поясненнями в судовому засіданні іншого захисника адвоката ОСОБА_9 , який пояснив, що дійсно захисники ОСОБА_7 та ОСОБА_4 є само зайнятими особами, проте були залучені Адвокатським об`єднанням «ГРАНД ВЕРІТАС» для надання правової допомоги ОСОБА_6 на підставі договору, укладеним саме з об`єднанням. Крім того, саме залучення захисника ОСОБА_7 . Адвокатським об`єднанням «ГРАНД ВЕРІТАС» для здійснення захисту ОСОБА_6 підтверджується і змістом ордеру (Т. 1 а.п. 105а), виданим вказаним об`єднанням.

Більш того, з пояснень в суді апеляційної інстанції адвоката ОСОБА_9 вбачається, що в основному, він приймав участь у провадженні, а адвокат ОСОБА_7 залучався декілька разів об`єднанням, коли не міг з`явитись адвокат ОСОБА_9 .

З огляду на наведене, колегія суддів не може визнати, як поважну причину пропуску строку на апеляційне оскарження ту обставину, що особисто адвокат ОСОБА_7 не приймав участь в судовому засіданні 17.01.2019 р.
Щодо посилання адвоката ОСОБА_7 на те, що судом першої інстанції йому не було направлено копії вироку Подільського районного суду м. Києва від 17.01.2019 року щодо ОСОБА_6 , то вони, на думку колегії суддів, взагалі є безпідставними, оскільки відповідно до ч. 6 ст. 376 КПК копія вироку негайно після його проголошення вручається обвинуваченому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, та прокурору. Інші учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку.
Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, в день проголошення вироку копію вироку було вручено прокурору та потерпілій (а.п. 40), а обвинуваченій направлено для вручення через адміністрацію ДУ "Київський слідчий ізолятор" та вручено їй 22 січня 2019 року.

Разом з тим, захисником ОСОБА_7 , своє право на отримання копії вироку було реалізовано лише 18.02.2020 року, коли він звернувся до суду першої інстанції з заявою про видачу копії оскаржуваного вироку.
Будь-яких даних про те, що адвокат ОСОБА_7 раніше звертався до суду з аналогічними заявами, проте, копія вироку не була видана, чи про те, що він намагався в інший спосіб дізнатися про наявність оскаржуваного рішення, матеріали кримінального провадження не містять, не надано таких доказів і самим захисником.
А тому, і доводи захисника про те, що йому копія вироку на вручалась не можуть свідчити про поважність причини пропуску строку на апеляційне оскарження.
Також не може бути поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження вироку повторне укладення договору про надання правової допомоги ОСОБА_6 лише 18.02.2020 року, як на те вказував захисник в суді апеляційної інстанції.
Як відзначив Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» (1989), сторона зобов`язана «демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань».
В рішенні ЄСПЛ від 29 жовтня 2010 року у справі «Устименко проти України» суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.
У цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що необґрунтоване поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі зі спливом значного періоду часу без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності, і як наслідок тягне порушення ст.6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.
Європейський суд з прав людини наголошує, що особа, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Відтак, на думку колегії суддів, звертаючись в березні 2020 року з апеляційною скаргою, в якій порушується питання про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку Подільського районного суду м. Києва від 17.01.2019 року, адвокат ОСОБА_7 не надав доказів про наявність у нього перешкод у реалізації свого процесуального права на оскарження вироку у встановлений КПК України строк, а тому підстав для задоволення клопотання про поновлення такого строку не знаходить.
Пунктом 4 ст. 399 КПК України визначено, що апеляційна скарга повертається, якщо подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
З огляду на викладене, апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 на вирок Подільського районного суду м. Києва від 17.01.2019 року слід повернути особі, яка її подала.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 376, 117, 399КПК України, колегія суддів, -

П о с т а н о в и л а :

В задоволенні клопотання захисника засудженої ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку Подільського районного суду м. Києва від 17.01.2019 року, ухваленого щодо ОСОБА_12 відмовити.

Апеляційну скаргу повернути адвокату ОСОБА_7 .

Ухвала може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом трьох місяців з дня її постановлення, а засудженим, який тримається під вартою в той же строк з моменту отримання копії ухвали.

Судді:

____________ _____________ _____________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4