Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/1753/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 лютого 2020 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Австро-Угорська Лізингова Компанія», прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах товариства з обмеженою відповідальністю «Австро-Угорська Лізингова Компанія», про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах товариства з обмеженою відповідальністю «Австро-Угорська Лізингова Компанія» (далі ТОВ «Австро-Угорська Лізингова Компанія»), звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна.

Зазначав, що відповідно до ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 22.07.19 накладено арешт на грошові кошти ТОВ «Австро-Угорська Лізингова Компанія» (), які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 , відкритому в АКБ «Індустріалбанк», МФО 313849, на який надходять платежі щодо сплати заборгованості КП «Київський метрополітен» () за договором від 16.07.2009 № 16-Упр-09 та додатковою угодою від 15.10.2009 № 3-1; встановлено заборону розпоряджатися грошовими коштами, що знаходяться на вказаному рахунку, та грошовими коштами, які в подальшому надходитимуть на такий рахунок щодо перерахування грошових коштів на користь ТОВ «Австро-Угорська Лізингова Компанія () за договором від 16.07.2009 № 16-Упр-09 та додатковою угодою від 15.10.2009 № 3-1 за винятком видаткових операцій підприємства щодо сплати заробітної плати, податків, зборів (обов`язкових платежів) до державного бюджету, державних цільових фондів та інших платежів, пов`язаних із господарською діяльністю підприємства; зупинено видаткові операції з грошовими коштами, що надходять на зазначений рахунок та які вже знаходяться на такому рахунку щодо перерахування грошових коштів на користь ТОВ «Австро-Угорська Лізингова Компанія» () за договором від 16.07.2009 № 16-Упр-09 та додатковою угодою від 15.10.2009 № 3-1, за винятком видаткових операцій підприємства щодо сплати заробітної плати, податків, зборів (обов`язкових платежів) до державного бюджету, державних цільових фондів та інших платежів, пов`язаних з господарською діяльністю підприємства.

Арешт на зазначене майно накладений з істотним порушенням норм процесуального права та є необґрунтованим, виходячи з наступного.

При задоволенні клопотання прокурора, слідчий суддя не звернув увагу на те, що висновки прокурора у клопотанні щодо обставин кримінального провадження не підтверджуються долученими до клопотання матеріалами, не врахована і відсутність правових підстав для арешту майна товариства, оскільки товариство та його уповноважені особи не мають жодного відношення до вказаного кримінального провадження.

У кримінальному провадженні жодній уповноваженій особі ТОВ «Австро-Угорська Лізингова Компанія» не повідомлено про підозру і арештоване майно не має ознак ані предмету злочину, ані речового доказу.

Зі змісту ухвали вбачається те, що арешт було накладено з метою збереження речових доказів, оскільки, на думку суду, грошові кошти, які розміщені на рахунку ТОВ «Австро-Угорська Лізингова Компанія» № НОМЕР_1 , відкритому у АКБ «Індустріалбанк», МФО 313849, мають ознаки речового доказу.

Разом з тим, грошові кошти у безготівковій формі на банківському рахунку (без найменування номіналів купюр, їх серійних номерів та інших родових та індивідуальних ознак, властивих для готівкових коштів) - не підпадають під визначення речових доказів в кримінальному провадженні, оскільки не є матеріальними об`єктами, які можуть бути знаряддями злочину, зберегти сліди або відомості, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.

Крім того, необґрунтованим є арешт майна і за відсутності обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення та обґрунтованої потреби, яка б виправдовувала такий ступінь втручання у майнові права і свободи ТОВ «Австро-Угорська Лізингова Компанія», оскільки ні товариство, ні її уповноважені особи не є причетними до вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим суддею не враховано, що провадження, у якому накладено арешт на майно, не здійснюється щодо юридичної особи - ТОВ «Австро-Угорська Лізингова Компанія» або її уповноважених осіб. ТОВ «Австро-Угорська Лізингова Компанія» та її уповноважені особи ніколи не вчиняли та не були прямо чи опосередковано причетні будь-якими умисними діями до вчинення злочинів, які є предметом розслідування у кримінальному провадженні № 0001603 від 20.08.2015 року.

До того ж, відповідно до рішення господарського суду міста Києва від 14.06.2011 у справі №4/161, залишеного без змін постановою Київського апеляційного господарського суду від 26.07.2011 та постановою Вищого господарського суду України від 01.11.2011, в задоволені позовних вимог КП «Київський метрополітен» про визнання недійсною додаткової угоди № 3-1 від 15.10.2009 до Договору відмовлено повністю. Вказаним рішенням суду встановлено, що умови тендерної пропозиції відповідача не суперечать умовам договору на фінансові лізингові послуги та додатковій угоді № 3-1 від 16.10.2009, зокрема, додаткова угода не змінює ціну предмету лізингу, яка також вказана у зазначеній тендерній пропозиції. Під час розгляду справи №4/161 судом не було встановлено підстав для визнання недійсною вказаної додаткової угоди №3-1 від 16.10.2009, що і стало підставою для відмови у задоволенні позовних вимог.

Крім того, стягнення коштів з КП «Київський метрополітен» на користь ТОВ «Австро-Угорська Лізингова Компанія» протягом 2017-2018 здійснювалося в порядку примусового виконання рішення Господарського суду м. Києва від 28.09.2016 у справі 910/8397/16, зміненого Постановою Київського апеляційного господарського суду від 31.01.2017, та зміненого Постановою Вищого господарського суду України від 25.04.2017 про стягнення з КП «Київський метрополітен» заборгованості за Договором на фінансові лізингові послуги (вагони метрополітену) від 16.07.2009 № 16-Упр-09.

Таким чином, правовідносини, що склалися між КП «Київський метрополітен» та ТОВ «Австро-Угорська Лізингова Компанія» носять виключно цивільно-правовий характер.

Посилаючись на те, що арешт було накладено необґрунтовано, просив задовольнити клопотання та скасувати арешт, накладений на підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 22.07.19 на грошові кошти ТОВ «Австро-Угорська Лізингова Компанія» (), які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 , відкритому в АКБ «Індустріалбанк», МФО 313849, на який надходять платежі щодо сплати заборгованості КП «Київський метрополітен» () за договором від 16.07.2009 № 16-Упр-09 та додатковою угодою від 15.10.2009 № 3-1; заборону розпоряджатися грошовими коштами, що знаходяться на вказаному рахунку, та грошовими коштами, які в подальшому надходитимуть на такий рахунок щодо перерахування грошових коштів на користь ТОВ «Австро-Угорська Лізингова Компанія () за договором від 16.07.2009 № 16-Упр-09 та додатковою угодою від 15.10.2009 № 3-1 за винятком видаткових операцій підприємства щодо сплати заробітної плати, податків, зборів (обов`язкових платежів) до державного бюджету, державних цільових фондів та інших платежів, пов`язаних із господарською діяльністю підприємства; зупинення видаткових операцій з грошовими коштами, що надходять на зазначений рахунок та які вже знаходяться на такому рахунку щодо перерахування грошових коштів на користь ТОВ «Австро-Угорська Лізингова Компанія» () за договором від 16.07.2009 № 16-Упр-09 та додатковою угодою від 15.10.2009 № 3-1, за винятком видаткових операцій підприємства щодо сплати заробітної плати, податків, зборів (обов`язкових платежів) до державного бюджету, державних цільових фондів та інших платежів, пов`язаних з господарською діяльністю підприємства.

У судовому засіданні заявник підтримав клопотання з викладених у ньому підстав та просив клопотання задовольнити у повному обсязі.

Прокурор у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечив, просив у задоволенні клопотання відмовити у повному обсязі, посилаючись на те, що арешт було накладено обґрунтовано та потреба у його застосуванні не відпала.

Слідчий суддя, вислухавши пояснення учасників розгляду клопотання, вивчивши клопотання та додані до нього документи, дійшов наступного висновку.

Установлено, що управлінням поліції в метрополітені ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001603 від 20.08.2015 за підозрою головного бухгалтера начальника управління бухгалтерського обліку та фінансів КП «Київський Метрополітен» ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, та за фактом вчинення службовими особами КП «Київський Метрополітен» кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 364 КК України.

Відповідно до ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 22.07.19 накладено арешт на грошові кошти ТОВ «Австро-Угорська Лізингова Компанія» (), які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 , відкритому в АКБ «Індустріалбанк», МФО 313849, на який надходять платежі щодо сплати заборгованості КП «Київський метрополітен» () за договором від 16.07.2009 № 16-Упр-09 та додатковою угодою від 15.10.2009 № 3-1; заборонено розпоряджатися грошовими коштами, що знаходяться на вказаному рахунку, та грошовими коштами, які в подальшому надходитимуть на такий рахунок щодо перерахування грошових коштів на користь ТОВ «Австро-Угорська Лізингова Компанія () за договором від 16.07.2009 № 16-Упр-09 та додатковою угодою від 15.10.2009 № 3-1 за винятком видаткових операцій підприємства щодо сплати заробітної плати, податків, зборів (обов`язкових платежів) до державного бюджету, державних цільових фондів та інших платежів, пов`язаних із господарською діяльністю підприємства; зупинено видаткові операції з грошовими коштами, що надходять на зазначений рахунок та які вже знаходяться на такому рахунку щодо перерахування грошових коштів на користь ТОВ «Австро-Угорська Лізингова Компанія» () за договором від 16.07.2009 № 16-Упр-09 та додатковою угодою від 15.10.2009 № 3-1, за винятком видаткових операцій підприємства щодо сплати заробітної плати, податків, зборів (обов`язкових платежів) до державного бюджету, державних цільових фондів та інших платежів, пов`язаних з господарською діяльністю підприємства.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином в силу норм ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано, якщо особи, зазначені в ч. 1 ст. 174 КПК України доведуть, що в подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Обґрунтовуючи клопотання про скасування арешту, заявник, зокрема, посилався на те, що у кримінальному провадженні № 0001603 від 20.08.2015 ні товариство, ні посадові особи товариства не мають будь-якого процесуального статусу, в ухвалі про накладення арешту слідчим суддею не викладені обставини на обґрунтування того, що грошові кошти товариства, які містяться на розрахунковому рахунку товариства є речовим доказом у зазначеному кримінальному провадженні. До того ж, ні клопотання прокурора про накладення арешту на грошові кошти, ні додані до клопотання документи не містили жодних даних, на підставі яких слідчий суддя міг дійти висновку про відповідність грошових коштів критеріям, передбаченим в ст. 98 КПК України. Крім того, правовідносини, що склалися між КП «Київський метрополітен» та ТОВ «Австро-Угорська Лізингова Компанія» носять виключно цивільно-правовий характер, що підтверджується відповідними судовими рішеннями.

Абзацом 2 ч. 1 ст. 170 КПК України передбачено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Зі змісту ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 22.07.19 вбачається те, що накладення арешту на грошові кошти ТОВ «Австро-Угорська Лізингова Компанія», які у безготівковій формі знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 , відкритому в АКБ «Індустріалбанк», на який надходять платежі щодо сплати заборгованості КП «Київський метрополітен» за договором від 16.07.2009 № 16-Упр-09 та додатковою угодою від 15.10.2009 № 3-1 підпадають під критерії ст. 98 КПК України, є речовими доказами у вказаному кримінальному провадження, їх арешт необхідний для забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У порушення вимог ст. 170 КПК України в ухвалі не зазначено, яким критеріям речових доказів, зазначеним у ст. 98 КПК України, у кримінальному провадженні № 0001603 від 20.08.2015 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 364 КК України відповідають грошові кошти ТОВ «Австро-Угорська Лізингова Компанія» у безготівковій формі на рахунку № НОМЕР_1 , відкритому в АКБ «Індустріалбанк».

Крім того, відповідно до п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Орган досудового розслідування у клопотанні визначив мету накладення арешту на грошові кошти у безготівковій формі на банківському рахунку - забезпечення збереження грошових коштів як речових доказів з посиланням на ст. 98 КПК України, та вказав, що грошові кошти необґрунтовано стягуються з рахунків КП «Київський метрополітен» на користь ТОВ «Австро-Угорська Лізингова Компанія».

Однак доказів того, що грошові кошти необґрунтовано стягуються з рахунків КП «Київський метрополітен» на користь ТОВ «Австро-Угорська Лізингова Компанія» до клопотання не додано, мета арешту грошових коштів органом досудового розслідування не доведена.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Частинами 3-5 ст. 132 КПК України передбачено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні.

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Однак прокурор, обґрунтовуючи своє клопотання в розумінні вимог ст. 132 КПК України, не надав достатніх і належних доказів тих обставин, на які послався у клопотанні, а слідчий суддя, в свою чергу, у відповідності до ст. 94 КПК України, належним чином не оцінив надані прокурором докази з точки зору їх достатності та взаємозв`язку для прийняття рішення.

Отже, прокурором не доведено існування правових підстав для накладення арешту на грошові кошти у безготівковій формі на банківському рахунку товариства, передбачених ч. 2 ст. 170 КПК України, про які вказано у його клопотанні, оскільки ним не надано доказів того, що ці кошти є предметом протиправної діяльності, об`єктом та знаряддям злочину та відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Ні прокурор в клопотанні, ні слідчий суддя в ухвалі, в порушення вимог ст. 173 КПК України не оцінили розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для ТОВ «Австро-Угорська Лізингова Компанія».

Виходячи з вищевикладеного, слідчий суддя дійшов висновку, що арешт накладено необґрунтовано, а тому підлягає скасуванню.

Керуючись ст. ст. 94, 98, 131, 132, 170, 171, 173, 174, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах товариства з обмеженою відповідальністю «Австро-Угорська Лізингова Компанія», про скасування арешту майна задовольнити.

Скасувати арешт, накладений на підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 22.07.19 на грошові кошти ТОВ «Австро-Угорська Лізингова Компанія» (), які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 , відкритому в АКБ «Індустріалбанк», МФО 313849, на який надходять платежі щодо сплати заборгованості КП «Київський метрополітен» () за договором від 16.07.2009 № 16-Упр-09 та додатковою угодою від 15.10.2009 № 3-1; заборону розпоряджатися грошовими коштами, що знаходяться на вказаному рахунку, та грошовими коштами, які в подальшому надходитимуть на такий рахунок щодо перерахування грошових коштів на користь ТОВ «Австро-Угорська Лізингова Компанія () за договором від 16.07.2009 № 16-Упр-09 та додатковою угодою від 15.10.2009 № 3-1 за винятком видаткових операцій підприємства щодо сплати заробітної плати, податків, зборів (обов`язкових платежів) до державного бюджету, державних цільових фондів та інших платежів, пов`язаних із господарською діяльністю підприємства; зупинення видаткових операцій з грошовими коштами, що надходять на зазначений рахунок та які вже знаходяться на такому рахунку щодо перерахування грошових коштів на користь ТОВ «Австро-Угорська Лізингова Компанія» () за договором від 16.07.2009 № 16-Упр-09 та додатковою угодою від 15.10.2009 № 3-1, за винятком видаткових операцій підприємства щодо сплати заробітної плати, податків, зборів (обов`язкових платежів) до державного бюджету, державних цільових фондів та інших платежів, пов`язаних з господарською діяльністю підприємства.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1