ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6162/20
провадження № 1-кс/753/1483/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"17" квітня 2020 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі: прокурора ОСОБА_3 , розглянувши в судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000237 від 14.11.2019 за ст. 356 КК України,-

В С Т А Н О В И В :
Прокурор Київської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва із клопотанням про накладення арешту на об`єкти нерухомого майна, а саме: квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна №000, на праві власності належить ОСОБА_4 ; квартиру АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна №000, на праві власності належить ОСОБА_5 .

Обґрунтовуючи внесене клопотання, сторона кримінального провадження, вказує, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0000237, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.11.2019, за ознаками злочину, передбаченого, ст. 356 КК України.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив суд його задовольнити.

В судове засідання власники майна не з`явились, проте неприбуття цих осіб в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Слідчий суддя, враховуючи вимоги ст. 172 КПК України, вважає за можливе розглянути клопотання за відсутності власників майна.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовано клопотання, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження являється арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , займаючи керівну посаду в обслуговуючій організації КП «Житло-сервіс», при проведенні ремонту, вчинив самовільне захоплення частини технічного поверху над квартирою АДРЕСА_1 , яка йому належала, з послідуючим переплануванням та частковим знищенням несучих конструкцій та перекриття між останнім житловим та технічним поверхами. Здійснив оформлення документів на квартиру 196, в яких вказувалось розширення житлової площі по горизонталі (приєднання площі квартири 197), а по факту, розширення житлової площі по вертикалі за рахунок самовільного захоплення частини технічного поверху. У подальшому, останній, в серпні 2018 року згідно договору дарування переоформив квартиру на сина ОСОБА_4 .

В той самий спосіб, ОСОБА_6 разом із ОСОБА_7 вчинили самовільне захоплення частини технічного поверху над квартирою АДРЕСА_2 , яка їм належала, з послідуючим переплануванням та частковим знищенням несучих конструкцій та перекриття між останнім житловим та технічним поверхами. Здійснили оформлення документів на квартиру 196, в яких вказувалось розширення житлової площі по горизонталі (приєднання площі квартири 197), а по факту, розширення житлової площі по вертикалі за рахунок самовільного захоплення частини технічного поверху. У подальшому, останні, в серпні 2019 року згідно договору купівлі-продажу продали квартиру ОСОБА_5 .

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників. Спільне майно багатоквартирного будинку не може бути поділено між співвласниками, і такі співвласники не мають права на виділення в натурі частки із спільного майна багатоквартирного будинку. Відповідно до ст. 6 вказаного закону, співвласники мають право вільно користуватися спільним майном багатоквартирного будинку з урахуванням умов та обмежень, встановлених законом або рішенням співвласників.

Відповідно до Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76 передбачено, що Переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, порушення вимог протипожежної безпеки та засобів протипожежного захисту, не допускається.

Перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що погіршує умови експлуатації і проживання всіх або окремих громадян у будинку або квартирі, не допускається.

Відповідно до Акту приймання-передачі об`єкту в експлуатацію по АДРЕСА_3 , загальна кількість поверхів зазначена 26. Проте, відповідно до технічного паспорту розробленого на замовлення ОСОБА_6 на квартиру АДРЕСА_4 та 27 поверхи і відповідно розмір площі квартири змінився з 56.9 кв.м. на 115.1. кв. м.

Відповідно до технічного паспорту розробленого на замовлення ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на квартиру АДРЕСА_5 за вищевказаною адресою, поверховість зазначена вже як 26 та 27 поверхи і відповідно розмір площі квартири змінився з 39.8 кв.м. на 71.5 кв.м.

Постановою прокурора від 04.03.2020 р., вищевказані квартири визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З огляду на обставини ймовірно вчиненого кримінального правопорушення, представлених доказів за матеріалами клопотання в їх сукупності, а також на те, що прокурором у клопотанні доведено необхідність накладення арешту на зазначене в клопотанні майно, оскільки в органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що вказане майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, є предметом кримінального правопорушення, могло зберегти на собі сліди злочину та може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому слідчий суддя з метою забезпечення кримінального провадження та можливого використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумності та співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також для збереження речових доказів дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про арешт майна.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :
Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000237 від 14.11.2019 за ст. 356 КК України задовольнити.

Накласти арешт на об`єкти нерухомого майна, а саме:

квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна №000, що на праві власності належить ОСОБА_4 ;

квартиру АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна №000, що на праві власності належить Сладковській Ірині Цезаріївні

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, але оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1