Справа № 594/215/20
Провадження №1-кс/594/26/2020
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2020 року м.Борщів

Слідчий суддя Борщівського районного суду Тернопільської області ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

з участю:

слідчого ОСОБА_3

власника майна ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Борщеві клопотання старшого слідчого СВ Борщівського відділення поліції Чортківського відділу поліції ГУНП України в Тернопільській області ОСОБА_3 , погоджене начальником Борщівського відділу Чортківської місцевої прокуратури ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні № 0000032, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 лютого 2020 року про вчинення кримінального правопорушення за ознаками ч.1 ст. 249 КК України, про арешт майна

в с т а н о в и в :

Клопотання надійшло до Борщівського районного суду 11 лютого 2020 року.

В такому слідчий просить накласти арешт на майно, яке 10 лютого 2020 року було виявлене та вилучене під час огляду місцевості - прибережної смуги в межах с. Окопи Борщівського району, та яке являється знаряддям та предметом вчинення злочину.
Старший слідчий СВ ОСОБА_3 в судовому засіданні вказав, що клопотання, з підстав наведених у ньому, підтримує повністю. Крім того, додатково зазначив, що ч. 1 ст. 249 КК України передбачає спеціальну конфіскацію, що є додатковою підставою для обгрунтування накладення арешту на вилучене майно. Також повідомив. що на момент звернення до суду розмір шкоди завданої кримінальним правопорушенням не встановлено, оскільки такі дії потребують значного часу.Про істотність останньої зроблено висовок на підставі пояснень працівника рибоохоронного патруля. Вилучені об`єкти водного світу занесені до Червоної книги.

Власник майна, щодо арешту якого внесено клопотання ОСОБА_4 в судовому засіданні щодо його арешту заперечив, посилаючись на те, що човен, який вилучено, використовується ним та членами його сім`ї для переправи на інший берег р. Дністер.

Заслухавши слідчого, власника майна, перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, оцінивши доводи такого, приходжу до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Як слідує з матеріалів кримінального провадження, що стверджено витягом з ЄРДР 11 лютого 2020 року о 02 год. 02 хв. в такий було внесено відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України про те, що 10 лютого 2020 року в період часу з 18 год. по 18 год. 50 хв. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель с. Окопи Борщівського району на рісці Дністер в Дністровському водосховищі адмінмежі с. Окопи Борщівського району на металевому човні здійснював вилов риби із використанням забороненого знаряддя ловлі риболовної сітки, внаслідок чого завдав істотної шкоди навколишньому довкіллю.

10 лютого 2020 року в період з 20 год. 57 хв. до 21 год. 32 хв. під час проведення огляду місця події місцевості, прибережної смуги в межах с. Окопи Борщівського району, було виявлено та вилучено : металевий човен із веслами, кустарного виробництва; риболовну сіту, з розміром вічка 7x7 см, рибини в кількості 17 (сімнадцять) штук, з них: 4 (чотири) екземпляри виду «Вирезуб» , 13 (тринадцять) екземплярів виду «Лящ».
Вилучене під час огляду місця події майно постановою слідчого від 11 лютого 2020 року визнано речовими доказами та передано на зберігання в кімнату зберігання речових доказів Борщівського ВП ЧВП ГУНП в Тернопільській області.
При цьому, було встановлено. що металевий човен із веслами, кустарного виробництва; риболовна сіта з розміром вічка 7x7 см., належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителю с. Окопи Борщівського району Тернопільської області, що підтверджується поясненням останнього від 10.02.2020 року.
З матеріалів доданих до клопотання слідує. що слідчим, крім вищезазначених процесуальних дій, допитано в якості свідка ОСОБА_7 , який обіймає посаду заступника начальника управління- начальника відділу охорони водних біоресурсів «Чернівецький рибоохоронний патруль».
Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Санкція частини 1 статті 249 КК України за незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду, передбачає покарання у виді штрафу від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумівдоходів громадян або обмеженням волі на строк до трьох років.

Клопотання слідчого, додані до такого матеріали кримінального провадження, не містять даних щодо розміру шкоди, заподіяної кримінальним провадженням, істотність такої, що є об`єктивною стороною злочину, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Що в свою чергу викликає питання щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 саме кримінального правопорушеня, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Поряд з тим, посилання слідчого на загальні норми кримінального процесуального законодавства України, шляхом їх цитування у клопотанні, не відповідають вимогам цього Кодексу щодо зазначення у клопотанні підстав і мети, відповідно до положень ст. 170 КПК України та відповідного обґрунтування необхідності арешту майна, що крім іншого є прямою вимогою до змісту клопотання про арешт майна.

Не є такими, що відповідають вимогам закону і твердження слідчого щодо належності частини вилученого майна ОСОБА_4 виключно на підставі його пояснень, оскільки законодавець у ст. 171 КПК України прямо вказує на вимоги, які стосуються особи власника майна, а саме що це мають бути документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. Чинний КПК не передбачає таких процесуальних дій як відібрання пояснення.

Висловлені слідчим в ході судового розгляду додаткові підстави щодо накладення арешту на майно, як то спеціальна конфіскація, суд до уваги також не може прийняти, оскільки санкція ч. 1 ст. 249 КК України такої не встановлює.

Крім того, в порушення вимог норм ст.. 214 КПК України, огляд місця події у даному кримінальному провадженні було здійснено до внесення відомостей до ЄРДР. Принаймі слідчим як і в клопотанні так і під час судового розгляду не було наведено підстав щодо законності проведення огляду невідкладно.

Виходячи з наведеного вище, приходжу до висновку, що в даному випадку органом досудового розслідування не було доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, що може бути підставою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, питання щодо накладення арешту внесено без дотримання вимог кримінального процесуального законодавства.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст.9, , 170-173 КПК України, -
у х в а л и в :
В задоволенні клопотання - відмовити.

Слідчий суддя: