Справа №760/8497/20
Провадження №1-кс/760/3305/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 квітня 2020 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши в залі судових засідань Солом`янського районного суду м.Києва клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_7 ,

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

громадянина України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ,
у кримінальному провадженні №0002339 від 02.04.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України,-
В С Т А Н О В И В :
До слідчого судді надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0002339 від 02.04.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.
Як зазначається в клопотанні, досудовим розслідуванням встановлено, що 01.04.2020, приблизно о 22:00 год., ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в приміщенні квартири АДРЕСА_3 , де на ґрунті раніше виниклих неприязних відносин повідомив малолітній ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , щоб остання стала у вугол кімнати за її погану поведінку, однак малолітня не виконала вимогу ОСОБА_4 , в зв`язку з чим в останнього виник злочинний умисел, спрямований на спричинення тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_8 .
В подальшому, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на спричинення тяжкого тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння, ОСОБА_4 , перебуваючи у вищевказаній квартирі, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, підійшов до малолітньої потерпілої ОСОБА_8 , яка лежала на ліжку, та підняв своєю правою рукою її за волосся, витягнув з ліжка, підвів до дверей на балкон кімнати та вдарив своєю лівою ногою в область спини ОСОБА_8 , від чого малолітня дитина впала на двері балкону. Зазначається, що в подальшому ОСОБА_4 повідомив, щоб малолітня підвелась на ноги, однак ОСОБА_8 , не виконавши вимогу ОСОБА_4 , отримала ще два удари лівою ногою в область спини.

У клопотанні зазначається, що відповідно до довідки Національної дитячої спеціалізованої лікарні «Охматдит» МОЗ України, внаслідок протиправних дій ОСОБА_4 малолітній ОСОБА_8 були заподіяні тілесні ушкодження, а саме: політравма: ЗЧМТ (закрита черепно-мозкова травма), струс головного мозку, забійна рана обличчя; ЗТГК (закрита травма грудної клітки): забій обох легень, парціальний пневмоторакс з обох сторін, пневмомедіастинум; множинні забої, гематоми, садна обличчя, голови, тулуба різного ступеня давності.

У клопотанні вказується, що 02.04.2020 ОСОБА_4 повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України
На думку органу досудового розслідування, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєнні вказаного злочину, що підтверджується зібраними досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-протоколом огляду місця події;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;

-повідомленням про підозру ОСОБА_4 ;

-протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 ;

-протоколом слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_4 ;

-протоколом слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_9 ;

-речовими доказами та іншими матеріалами кримінального провадження.

Як зазначається в клопотанні, в зв`язку з викладеним, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, в ході досудового розслідування виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді обрання стосовно ОСОБА_4 такого запобіжного заходу як тримання під вартою, оскільки існують реальні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які вказують на те, що підозрюваний може:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки повідомлена підозра повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкцією ч.1 ст. 121 КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років позбавлення волі, і підозрюваний, усвідомлюючи, що у разі визнання судом його винним йому може бути призначене покарання, яке пов`язане із позбавленням волі на значний строк, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності;

- незаконно впливати на свідка, з метою зміни останньою показів в частині фактичних обставин, оскільки він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення проти життя малолітньої особи, тобто підозрюваний здатний до вчинення дій насильницького характеру;

- іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, зокрема, шляхом приховання доказів, знищення речових доказів, оскільки він вчинив умисне кримінальне правопорушення, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі.

На думку органу досудового розслідування, з огляду на викладене, застосування до ОСОБА_4 більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти вищезазначеним ризикам.

На підставі викладеного, слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити в повному обсязі з підстав, викладених у клопотанні.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечував, вказавши, зокрема, що зазначені в клопотанні ризики є недоведеними, у зв`язку з чим просив відмовити в задоволенні клопотання та застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою реєстрації підозрюваного.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника та просив застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, також вказав, що свою вину визнає та розкаюється.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення сторін, слідчий суддя дійшов висновку про таке.

Слідчим суддею встановлено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне провадження за №0002339, в якому за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, затримано ОСОБА_4 .

Відповідно до чч. 1, 2 ст.29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно з ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, практику Європейського суду з прав людини, зокрема, рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, що може переконати об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатнім, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

Виходячи з цього, в ході розгляду клопотання слідчий суддя дійшов висновку, що на даній стадії досудового розслідування ОСОБА_4 в цілому обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України. Ця підозра підтверджується зібраними по справі матеріалами, зокрема, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 02.04.2020, протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_9 від 02.04.2020, протоколом проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_4 від 02.04.2020, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 02.04.2020.

Щодо заявлених у клопотанні ризиків, то слідчий суддя вважає доведеними прокурором:

- ризик переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення. Цей ризик ураховується слідчим суддею у сукупності з іншим ризиком;

- ризик незаконного впливу на свідка з метою зміни останньою показів в частині фактичних обставин для уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення.

Згідно з ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Як вже зазначалося, слідчий суддя вважає доведеним прокурором наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, ризиків його переховування від органів досудового розслідування та/або суду, незаконного впливу на свідка в даному кримінальному провадженні.

У зв`язку з цим, слідчий суддя вважає необхідним при обранні запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 , крім вищевказаного, врахувати те, що ОСОБА_4 свою вину у вчиненому визнає, розкаявся, співпрацює із слідством, а також те, що у кримінальному провадженні №0002339 вже проведено низку основних слідчих дій, зокрема, допитані підозрюваний ОСОБА_4 , свідок ОСОБА_9 , проведено слідчі експерименти за участю підозрюваного та свідка.
Згідно з чч.1, 4 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Згідно з Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 р. №511-550/0/4-13 вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний:

- враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).

- зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК. При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України").

Слідчий суддя доходить висновку, що прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного ОСОБА_4 не може запобігти встановленим під час розгляду ризикам.

Слідчий суддя також враховує, що прокурором у судовому засіданні не доведено, що слідчі дії у кримінальному провадженні №0002339обумовлюють тримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою протягом 60 днів. Проведення експертизи потерпілої щодо встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень також не потребує перебування підозрюваного ОСОБА_4 під вартою протягом 60 днів.
Отже, слідчий суддя вважає обґрунтованим застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.

Як передбачено ч.1 ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

На підставі вищевикладеного cлідчий суддя вважає законним і обґрунтованим застосування до підозрюваного ОСОБА_4 такого запобіжного заходу як домашній арешт, заборонивши йому цілодобово залишати місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 , в якому проживають лише батьки підозрюваного, строком на два місяці, тобто до 02.06.2020 р. включно, з одночасним покладенням на підозрюваного обов`язків, необхідність яких встановлена з наведеного обґрунтування клопотання.

Слідчий суддя також враховує, що перебування підозрюваного ОСОБА_4 під домашнім арештом запобігатиме поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та дотриманню відповідних законодавчих актів.
Слідчий суддя вважає також необхідним зазначити, що на даному етапі досудового розслідування у кримінальному провадженні №0002339 від 02.04.2020 потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного ОСОБА_4 , про який ідеться в клопотанні слідчого.

Керуючись стст. 1, 8, 29 Конституції України, стст. 176-178, 181, 194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити частково.
Обрати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому цілодобово залишати місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 , строком на два місяці, тобто до 02.06.2020 р. включно.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:
-не залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу прокурора, слідчого, суду;

-прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду за першою вимогою;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілою у кримінальному провадженні №0002339 від 02.04.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України;
-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Визначити строк дії цієї ухвали та покладених на підозрюваного обов`язків два місяці, до 02.06.2020 р. включно.
Звільнити підозрюваного ОСОБА_4 з-під варти в залі суду.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Виконання ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту доручити органу Національної поліції за місцем реєстрації підозрюваного.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік підозрюваного ОСОБА_4 , щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчого.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора у кримінальному провадженні - прокурора Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_3 .
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1