Справа № 629/792/20
Номер провадження 1-кп/629/269/20
У Х В А Л А

23 березня 2020 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі:
головуючого - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
захисника - ОСОБА_4 ,
обвинувачених - ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Лозова Харківської області матеріали кримінального провадження відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Первомайськ Луганської області, громадянина України, з неповною середньою освітою, неодруженого, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Дніпропетровськ, громадянина України, з середньо-технічною освітою, не одруженого, не працюючого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , мешкає за адресою: АДРЕСА_3 , раніше судимий,
за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, -
в с т а н о в и в :
В провадженні суду знаходиться зазначене кримінальне провадження.
У судовому засіданні прокурор надав клопотання про обрання обвинуваченим запобіжного заходу тримання під вартою, вказуючи на існування ризиків, які послужили причиною обрання даного запобіжного заходу, а саме: переховування від суду, незаконний вплив на потерпілих, вчинення іншого злочину.
Захисник обвинувачених проти задоволення клопотання прокурора заперечувала в зв`язку з його необґрунтованістю, просила суд обрати обвинуваченим запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Обвинувачений ОСОБА_5 проти задоволення клопотання прокурора заперечував, підтримав думку захисника.
Обвинувачений ОСОБА_6 проти задоволення клопотання прокурора заперечував, підтримав думку захисника.
Вислухавши думку учасників кримінального провадження, суд приходить до наступного.
Відповідно до ч. 1,2 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Згідно вимог ч.1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкодити кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 ст. 177 КПК України встановлено, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, суд враховує те, що обвинувачені не працюють, тобто не мають офіційних джерел існування, не одружені, дітей не мають, тобто не мають соціально сталих зв`язків, раніше неодноразово судимі за умисні корисливі злочини, відбували покарання в місцях позбавлення волі, впродовж нетривалого часу після звільнення знову вчинили умисний корисливий злочин, у зв`язку із чим суд приходить до висновку про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме можливість обвинувачених переховатися від суду, незаконно впливати на потерпілого, вчинення іншого злочину.
Суд не ігнорує ті аргументи, які наводяться захисником обвинувачених на їх користь, проте в даному конкретному випадку суд приходить до переконання, що ці аргументи не переважують вимог суспільного інтересу, який полягає у встановленні істини у справі, недопущенні перешкоджанню цьому, забезпеченні належної процесуальної поведінки обвинувачених і виконання процесуальних рішень по справі.
Таким чином, виходячи з діючих норм кримінально-процесуального кодексу України, Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, враховуючи матеріали кримінального провадження, які свідчать, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки обвинувачених під час розгляду справи, суд приходить до висновку, що обвинуваченим необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів.
Відповідно до вимог п.1 ч. 4 ст. 183 КПК України, суд вважає доцільним не визначати розмір застави, оскільки обвинуваченими вчинено насильницький злочин.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 31, 331, 371-372 КПК України, суд, -
у х в а л и в:
Клопотання прокурора про обрання обвинуваченим запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Обрати обвинуваченим ОСОБА_5 та ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківська установа виконання покарань (№ 27)» строком на 60 днів, а саме до 21 травня 2020 року включно.
Копію ухвали вручити обвинуваченим, захиснику та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Лозівський міськрайонний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги в семиденний строк з дня проголошення ухвали, а якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом семи днів з дня отримання копії ухвали.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1