Справа № 190/175/19
Провадження №1-кп/190/8/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2020 року м. П`ятихатки

Дніпропетровської області

П`ятихатський районний суд

Дніпропетровської області

В складі головуючого судді ОСОБА_1

За участі секретаря ОСОБА_2

Прокурора ОСОБА_3

Потерпілої ОСОБА_4

Обвинуваченого ОСОБА_5

Захисника ОСОБА_6

розглянувши в судовому засіданні в залі суду м. П`ятихатки кримінальну справу за обвинуваченням за ч.2 ст.286 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м. П`ятихатки Дніпропетровської області, проживаючого по АДРЕСА_1 , не судимого, -

встановив:

В судове засідання прокурор подав клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу тримання під вартою, а захисник ОСОБА_6 подав клопотання про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 з тримання під вартою на домашній арешт або більш м`який запобіжний захід.

ОСОБА_5 обвинувачується в тім, що 22.11.2018р., близько 09.10 год., у світлий час доби, перебуваючи в стані алкогольної інтоксикації у концентрації 2,22 проміле, сів за кермо технічно справного автомобіля «ВАЗ 2112», реєстраційний номер НОМЕР_1 , внаслідок чого заздалегідь позбавив себе можливості правильно оцінювати дорожню обстановку та координувати свої дії, не маючи при собі посвідчення на право керування транспортним засобом відповідної категорії та рухався зі швидкістю 50 км/год. по проїзній частині вул. Олександрійська зі сторони вул. Клименко в м. П`ятихатки Дніпропетровської області у напрямку автошляху Р74. У цей час по вул. Олександрійська по правому узбіччю у попутному напрямку руху відносно вказаного автомобіля рухався пішохід - ОСОБА_7 , що перебувала на 33 тижні вагітності, яка котила попереду себе дитячу коляску із малолітнім ОСОБА_8 , 2016 р.н. У процесі руху, водій ОСОБА_5 не діяв таким чином, щоб не наражати на небезпеку життя і здоров`я громадян, виявляючи крайню неуважність до дорожньої обстановки та її змінам, маючи об`єктивну можливість виявити пішохода ОСОБА_7 , не вжив своєчасно заходів до зменшення швидкості аж до зупинки транспортного засобу або безпечного для інших учасників руху об`їзду перешкоди, в результаті чого на проїзній частині дороги вул. Олександрійська в м. П`ятихатки біля е/о № 54 скоїв наїзд передньою правою частиною автомобіля «ВАЗ 2112», реєстраційний номер НОМЕР_1 , на пішохода ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . Після вчинення зазначених дій ОСОБА_5 намагався втекти з місця скоєння злочину, але був затриманий громадянами. Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди пішохід ОСОБА_7 отримала тілесні ушкодження у вигляді відкритої черепно-мозкової травми яка відноситься до ТЯЖКИХ тілесних ушкоджень, яка в своєму клінічному перебігу призвела до розвитку поліорганної недостатності внаслідок чого ОСОБА_7 загинула 20.12.2018 в КЗ «Криворізький протитуберкульозний диспансер №2» в м. Кривий Ріг Дніпропетровської області.

За даним фактом 22.11.2018р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про вчинене кримінальне правопорушення та розпочато досудове розслідування за № 0001017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

22.11.2018р. ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України.

23.11.2018р., ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.286 КК України.

23.11.2018р. ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Дніпропетровської області ОСОБА_5 , обрана міра запобіжного заходу тримання під вартою строком до 20.01.2019р.

18.01.2019р. ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Дніпропетровської області ОСОБА_5 , продовжено строк тримання під вартою строком по 17.03.2019р.

14.03.2019р. ухвалою П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_5 , продовжено строк тримання під вартою строком по 13.05.2019р.

25.04.2019р. ухвалою П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_5 , продовжено строк тримання під вартою строком по 24.06.2019р.

20.06.2019р. ухвалою П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_5 , продовжено строк тримання під вартою строком по 19.08.2019р.

19.08.2019р. ухвалою П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_5 , продовжено строк тримання під вартою строком по 17.10.2019р.

15.10.2019р. ухвалою П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_5 , продовжено строк тримання під вартою строком по 13.12.2019р.

10.12.2019р. ухвалою П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_5 , продовжено строк тримання під вартою строком по 07.02.2020р.

В обґрунтування клопотання прокурор послалася на тяжкість кримінального правопорушення, в якому обвинувачується ОСОБА_5 , наявність ризиків, передбачених п.п. 1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, наявність суспільного інтересу до вчиненого кримінального правопорушення та тяжкість міри покарання, що може зумовити переховування обвинуваченого від суду.

Прокурором в ході судового розгляду справи в обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчинені кримінального правопорушення наведені свідчення свідка ОСОБА_9 , яка вказала, що бачила, як ОСОБА_5 керуючи автомобілем здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_7 та намагався зникнути з місця ДТП, протокол огляду місця ДТП з фіксацією автомобіля яким керував ОСОБА_5 на місці завдання пішоходу ОСОБА_7 тілесних ушкоджень, висновок судово медичної експертизи яким встановлено наявність тілесних ушкоджень завданих ОСОБА_7 та їх тяжкість, а також причини смерті, висновок автотехнічної експертизи, щодо наявності в діях ОСОБА_5 порушень ПДР, які призвели до наслідків у вигляді ДТП та смерті потерпілої.

Вислухавши міркування сторін кримінального провадження, суд вважає встановленим існування ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, про що свідчить управління транспортним засобом обвинуваченим не маючи посвідчення на право управління транспортним засобом та в стані алкогольного сп`яніння та намагання ОСОБА_5 зникнути з місця вчинення ДТП та його затримання громадянами.

Для прийняття законного і обґрунтованого рішення в порядку ст. 199 КПК України, суд повинен з`ясувати всі обставини, з якими пов`язана можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та умови, за яких таке продовження можливе.

Згідно ч.1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт морже бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно п. 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Положення чинного Кримінального процесуального кодексу України вказують, що важливим елементом при встановленні підстав для продовження строку дії запобіжного заходу є не лише наявність ризиків, які існували при обранні запобіжного заходу, а і ті обставини, що до завершення дії попереднього судового рішення про обрання запобіжного заходу вони не зменшилися або з`явилися нові. Доведення таких обставин покладається на прокурора.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях (зокрема «Харченко проти України», «Єлоев проти України», «Фельдман проти України») неодноразово акцентував увагу на тому, що доцільність продовження строків тримання під вартою, упродовж судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом судового розгляду справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Відповідно, кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються, та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у право особи на свободу. Таким чином, зі спливом певного часу саме тільки існування обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи, і прокурор має навести інші підстави. До того ж, такі підстави мають бути чітко вказані.

Звертаючись з клопотання про наступне продовження ОСОБА_5 запобіжного заходу, прокурор послався, що заявлені ризики існують і на даний час вони не зменшилися, але не навів жодних інших ризиків крім зазначених які були підставою для продовження строку тримання під вартою в попередньому.

Між тим, доводи клопотання прокурора, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів крім тримання під вартою не зможе запобігти ризикам, про наявність яких зазначено у клопотанні, не підтверджуються наданими стороною обвинувачення матеріалами.

Крім того, в судовому засіданні досліджені всі докази по справі, судом розглянуті клопотання сторін та проведено слідчий експеримент за участі обвинуваченого та слідчий експеримент за участі свідка ОСОБА_9 , призначена та проведена амбулаторна та стаціонарна судово психіатрична експертиза, призначена комплексна судово медична, транспортно трасо логічна та авто технічна експертиза, відсутність висновку по якій є причиною, необхідності розгляду питання про продовження строків тримання під вартою обвинуваченого і як наслідок продовження строку розгляду справи і прийняття рішення по справі.

Дані обставини вказують на зменшення тих ризиків, які були підставою для застосування відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відомості про наявність нових ризиків у поведінці обвинуваченого клопотання прокурора не містять.

За таких обставин, хоча ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відносяться до категорії тяжкого, однак, враховуючи обсяг та характер дій, які необхідно провести до завершення розгляду справи, дані про особу обвинуваченого, його вік, стан здоров`я, сімейний стан, характер соціальних зв`язків та спосіб життя взагалі, зокрема те, що він в минулому не судимий, має неповнолітню дитину, постійне місце проживання і реєстрації, суд вважає, що подальше тримання підозрюваного під вартою не викликано об`єктивною необхідністю і не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи особи.

Таким чином, на підставі наведеного, суд приходить до висновку, що достатнім стримуючим заходом неналежної процесуальної поведінки ОСОБА_5 буде цілодобовий домашній арешт із застосуванням електронних засобів контролю. Такий вид запобіжного заходу є співмірним з існуючим ризиком та даними про особу обвинуваченого.

Керуючись ст.ст. 21, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 206, 314-316, 372, КПК України, суд,-

ухвалив:

Замінити обвинуваченому за ч.2 ст.286 КК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт із застосуванням електронних засобів контролю по 03.04.2020 року, звільнивши з під варти із залу суду.

Згідно ст.194 КПК України покласти на ОСОБА_5 обов`язки :

- цілодобово не залишати місце постійного проживання, тобто квартиру АДРЕСА_2 без дозволу суду;

- прибувати до суду за першою вимогою.

Дата закінчення дії ухвали - 03 квітня 2020 р.

Копію ухвали направити для виконання П`ятихатському ВП ЖВП ГУНП в Дніпропетровський області.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.

В задоволені клопотання прокурора про продовження міри запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб - відмовити.

Копію ухвали направити для відому до УВП № 3 м. Кривий Ріг Дніпропетровської області.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення, а обвинуваченим - в той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Головуючий суддя