У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"27" грудня 2019 р. м.Київ

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Дніпровського районного суду м.Києва, клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП в м.Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0010450 та додані до нього матеріали відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Умань Черкаської області, громадянина України, не військовозобов`язаного, з середньо-технічною освітою, не одруженого, не працюючого, інваліда ІІ групи, проживаючого без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.2 ст.185 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
В С Т А Н О В И В:
26.12.2019 року старший слідчий СВ Дніпровського УП ГУНП в м.Києві ОСОБА_3 звернулася до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0010450 відносно ОСОБА_5 .

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 20.12.2019, приблизно о 21-36 годині, ОСОБА_5 , перебуваючи в приміщенні супермаркету «Сільпо», розташованого в ТЦ «Silver Breeze», що за адресою: м.Київ, пр-т Павла Тичини, 1-В, маючи намір на таємне викрадення чужого майна, вчиненого повторно, звернув увагу на продукти харчування, а саме: пасту горіхову «Nutella» 630 г (артикул 3/369808) вартістю 149,17 грн., пасту горіхову «Nutella» 200 г (артикул 3/1973) вартістю 64,16 грн., сайру «Аква» 200 г (артикул 3/756071) вартістю 43,74 грн., хліб «Київхліб» 350 г (артикул 23/764208) вартістю 15,41 грн., цукерки «Ferrero» 359 г (артикул 1/557871) вартістю 386,67 грн., мікс бокс №6 300 г у кількості 2 штук (артикул 37/770197) вартістю по 57,50 грн. за штуку, загальною вартістю 774,14 грн., що належать ТОВ «Сільпо-ФУД», які вирішив таємно викрасти.

Того ж дня, ОСОБА_5 , переслідуючи корисливий умисел, направлений на особисте збагачення та звернення викраденого на власну користь, з метою вчинення таємного викрадення чужого майна, вчиненого повторно, перебуваючи у торговому залі вказаного магазину, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, поклав цукерки «Ferrero» 359 г (артикул 1/557871) вартістю 386,67 грн. під куртку, в яку був одягнений, а пасту горіхову «Nutella» 630 г (артикул 3/369808) вартістю 149,17 грн., пасту горіхову «Nutella» 200 г (артикул 3/1973) вартістю 64,16 грн., сайру «Аква» 200 г (артикул 3/756071) вартістю 43,74 грн., хліб «Київхліб» 350 г (артикул 23/764208) вартістю 15,41 грн., цукерки «Ferrero» 359 г (артикул 1/557871) вартістю 386,67 грн., мікс бокс №6 300 г у кількості 2 штук (артикул 37/770197) вартістю по 57,50 грн. за штуку склав до рюкзака, що мав при собі.

Після цього, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне заволодіння чужим майном, вчинене повторно, ОСОБА_5 попрямував до виходу з супермаркету «Сільпо» та пройшов антикрадіжні рамки, не розплатившись за товар, вчинивши всі дії, які вважав необхідними для доведення свого злочинного умислу до кінця, але не закінчив злочин з причин, що не залежали від його волі, оскільки був затриманий працівником охорони вищевказаного супермаркету.

26.12.2019 слідчим СВ Дніпровського УП ГУНП у м.Києві повідомлено ОСОБА_5 про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.2 ст.185 КК України.

Підозра ОСОБА_5 повністю обґрунтовується зібраними по кримінальному провадженню доказами: протоколами огляду місця події від 21.12.2019, протоколами допитів свідків, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 26.12.2019, іншими речовими доказами.

У діях ОСОБА_5 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч.2 ст.15 ч.2 ст.185 КК України, що згідно ст.12 КК України є злочином середньої тяжкості.

Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу на ОСОБА_5 покладається необхідність запобігти спробам переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 , зокрема виконання покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Вислухавши доводи та пояснення прокурора, який підтримав дане клопотання з підстав, викладених у ньому, підозрюваного, який просив застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, та не обмежувати його право на працю, оскільки він працює за наймом в нічний час доби та утримує співмешканку з дітьми, дослідивши матеріали справи в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Судом було встановлено, що 21.12.2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про скоєння злочину, передбаченого ч.2 ст.15 ч.2 ст.185 КК України (кримінальне провадження №0010450).

Стаття 192 КПК України передбачає право слідчого за погодженням з прокурором звернутися із клопотанням про застосування запобіжного заходу до особи, яку затримано без ухвали про дозвіл на затримання за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Клопотання слідчого, погоджене із прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 , оформлене відповідно до вимог ст.184 Кримінального процесуального кодексу України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розпис підозрюваного та захисника щодо вручення їм копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу, а також копій матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч.3 ст.184 КПК України.

Відповідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

В судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним злочину, передбаченого ч.2 ст.15 ч.2 ст.185 КК України, наявними у справі допустимими доказами, а саме: протоколами огляду місця події від 21.12.2019, протоколами допитів свідків, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 26.12.2019, іншими речовими доказами.

При цьому слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч.5 ст.9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у п.175 Рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року).

Крім того, в судовому засіданні встановлено, що підозрюваний раніше не судимий, до адміністративної відповідальності не притягувався, має тісні соціальні зв`язки, проживає без реєстрації зі співмешканкою та її малолітніми дітьми, неофіційно працює.

Відповідно до ч.1 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Вирішуючи питання про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слідчий суддя враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

На момент розгляду даного клопотання доказів про те, що за час проведення досудового розслідування, фактично перебуваючи на волі, підозрюваний переховувався від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджав якимось чином кримінальному провадженню, впливав на свідків слідчому судді прокурором надано не було. Крім того, в даному судовому засіданні прокурором підтверджено, що підозрюваний своєчасно з`являвся на першу вимогу до слідчого та до суду у дане судове засідання.

Таким чином, окрім констатації, прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Крім того, прокурором не наведені жодні доводи, які б давали підстави вважати, що внаслідок обрання запобіжного заходу, менш суворого, ніж домашній арешт, який фактично обмежує у свободі ОСОБА_5 , останній буде ухилятись від слідства та суду. Невизнання вини та відмова давати показання таким не може вважатись, оскільки це є правом підозрюваного та на останнього не покладено обов`язок доказування вини.

Окрім цього, при розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує правову позицію, викладену у п.17 рішення ЄСПЛ від 02 серпня 2001 року у справі «Манчіні проти Італії», відповідно до якої з огляду на їхній вплив та спосіб виконання, обидва застосовані … запобіжні заходи - тримання під вартою у в`язниці і домашній арешт - були позбавленням волі за змістом підпункту (с) пункту 1 Статті 5 Конвенції.

Також слідчий суддя враховує правову позицію, викладену у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Частина 2 статті 194 КПК України передбачає обов`язок слідчого судді постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, а саме: наявність обґрунтованої підозри, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Таким чином, оскільки прокурором доведено обґрунтованість підозри стосовно ОСОБА_5 , у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.15 ч.2 ст.185 КК України, що підтверджується матеріалами клопотання, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, зокрема, можливість вчинити інший злочин, однак не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні (п.3 ч.1 ст.194 КПК України), слідчий суддя, враховуючи дані про особу підозрюваного, зокрема те, що він раніше не судимий, до адміністративної відповідальності не притягувався, стан його здоров`я інвалід ІІ групи, вважає, що вагомих підстав для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з матеріалів клопотання не вбачається, у зв`язку з чим необхідно застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж той, що зазначений в клопотанні.

За вищевказаних обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних з прибуттям підозрюваного на вимогу слідчого, прокурора, суду, можливе і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

На даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно підозрюваного, чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.

Відповідно до ст.198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись ст.ст.3, 176, 177, 178, 179, 181, 184, 193, 194, 195, 196, ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:
В задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП в м.Києві ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0010450 відносно ОСОБА_5 відмовити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання з метою встановлення обставин кримінального правопорушення.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , строком до 21 лютого 2020 року, такі обов`язки:
1. Прибувати до слідчого, в провадженні якого знаходиться дане кримінальне провадження, до прокурора та суду за першою вимогою.
2. Повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання, навчання, роботи.
3. Докласти зусиль до пошуку роботи.
Роз`яснити підозрюваному, що в разі не виконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення, подання апеляційної скарги не зупиняє її виконання.

Копію ухвали вручити прокурору, та підозрюваному негайно після її проголошення.
Організацію виконання ухвали доручити начальнику Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м.Києві, якому направити копію даної ухвали.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя Дніпровського районного суду
м.Києва ОСОБА_1