612/268/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 травня 2020 року смт Близнюки
Слідчий суддя Близнюківського районного суду Харківської області ОСОБА_1
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
слідчого ОСОБА_3 ,
власника майна ОСОБА_4 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Близнюківського ВП Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 , погодженого з заступником керівника Лозівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_6 , в кримінальному провадженні № 0000100 від 22.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, про арешт майна,-
ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з заступником керівника Лозівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_6 , в кримінальному провадженні № 0000100 від 22.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.
Клопотання мотивує наступним.
22.05.2020 СВ Близнюківського ВП Лозівського ВП ГУНП в Харківській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000100 за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.
Під час огляду дорожньо транспортної пригоди, при проведенні огляду транспортного засобу встановлено, що права частина лобового скла автомобіля ВАЗ 2108, права верхня частина капоту пошкоджена та в ході огляду, автомобіль марки ВАЗ 2108 ДНЗ АЕ 2433 СТ білого кольору, було вилучено, щодо якого є достатні підстави вважати, що він був використаний, як засіб вчинення кримінального правопорушення та щодо якого є достатні підстави вважати, що він зберіг на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та, які в свою чергу можуть бути доказами.

Встановлено, що автомобіль марки ВАЗ 2108 ДНЗ НОМЕР_1 , зареєстрований за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

Слідчий вказує на те, що метою накладення арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, оскільки вказаний автомобіль необхідний для проведення ряд експертиз та інших слідчих дій.

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав та просив задовольнити.

В судовому засіданні власник майна проти клопотання заперечував.

Дослідивши клопотання та матеріали, додані до клопотання, вислухавши думку учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Згідно копії витягу з кримінального провадження 0000100, Близнюківським ВП Лозівського ВП ГУНП в Харківській області внесено відомості до ЄРДР 22.05.2020 року із попередньою правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 286 КК України.

Відповідно до копії протоколу огляду місця дорожньо транспортної пригоди від 21.05.2020 та схеми до протоколу, встановлено, що дорожньо транспортна пригода сталася на грунтовій дорозі від будинку АДРЕСА_2 до місцевого кладовища.
Відповідно до копії протоколу огляду транспортного засобу від 21.05.2020, встановлено, що в автомобілі ВАЗ 2108, ДНЗ НОМЕР_1 , пошкоджена права частина лобового скла у вигляді тріщин та сколів, також є деформація правої верхньої частини капоту у вигляді вм`ятини.
Автомобіль було вилучено працівниками поліції та направлено до майданчику тримання транспортних засобів при Близнюківському ВП Лозівського ВП ГУНП в Харківській області.
Автомобіль марки ВАЗ 2108 ДНЗ НОМЕР_1 , зареєстрований за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
При цьому, у відповідності до абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, в тому числі й збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна, як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
З матеріалів, доданих до клопотання, вбачається, що вищевказане майно, вилучене під час огляду транспортного засобу, має значення для забезпечення кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, та існує можливість його використання як речового доказу у кримінальному провадженні.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту вказаного майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні. Крім того, в підтвердження або спростування обставин, що встановлюються під час кримінального провадження по вказаному речовому доказу можуть бути проведені ряд відповідних експертиз для забезпечення проведення яких необхідне його надання.
Таким чином клопотання про арешт майна є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.
Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.
Отже, з урахуванням вказаних положень норм КПК України, слідчий суддя вважає, що накладення арешту шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження вищенаведеним майном є достатнім, розумним та співмірним видом заборони для виконання завдань кримінального провадження.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 132, 167, 168, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в:
Клопотання про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000100 від 22.05.2020 року задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене, в ході проведення 21.05.2020 огляду транспортного засобу, майно, а саме: автомобіль марки ВАЗ 2108, державний номерний знак НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом заборони користування, розпорядження ним та його відчуження.
Зберігання арештованого майна здійснювати в порядку, передбаченому Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 р. «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1