Справа № 932/5865/20
Провадження № 1-кс/201/1810/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2020 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро внесене під час досудового розслідування кримінального провадження № 0001133від 19.05.2020 клопотання слідчого СВ Шевченківського відділення поліції ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №2 Дніпропетровської області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Маріуполь, Донецької області, громадянина України, одруженого, на утриманні малолітніх дітей не маючого, офіційно не працюючого, маючого середньо-спеціальну освіту, не судимого, маючого третю групу інвалідності, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 та фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України

В судовому засіданні приймали участь
прокурор ОСОБА_4
слідчий ОСОБА_3
захисник ОСОБА_6
ОСОБА_7
підозрюваний ОСОБА_8

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся з клопотанням, погодженим з прокурором, до суду про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 19.05.2020 приблизно о 10 годин 47 хвилин перебуваючи неподалік від будинку АДРЕСА_3 помітив раніше незнайомого йому ОСОБА_9 який працює у секторі кримінальної поліції на посаді оперуповноваженого Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області, який відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів», статей 1, 2 Закону України «Про Національну поліцію» є працівником поліції, тобто працівником правоохоронного органу, знаходячись у добовому наряді, у форменому одязі зі знаками відрізнення та табельною вогнепальною зброєю, виконуючи свої службові обов`язки у складі слідчо-оперативної групи Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області, приблизно о 10 год. 47 хв. прибув на виклик за адресою: АДРЕСА_3 , де на проїжджій частині біля вказаного будинку, був зупинений працівниками УПП ДВП в Дніпропетровській області автомобіль Audi A4 сірого кольору д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_10 , за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого п.2.3.В ч. 2 ст. 121 КУпАП, який знаходиться в розшуку за постановою Кальміуським відділом державної виконавчої служби міста Маріуполь Головного територіального управління юстиції у Донецькій області.

Де з метою фіксації слідів при огляді місці події а також фіксації вилучаємих предметів став здійснювати фото-відео фіксацію. В цей час власник зупиненого автомобілю ОСОБА_5 , знаходився поруч з автомобілем та працівником правоохоронного органу усвідомлюючи, що ОСОБА_9 являється працівником правоохоронного органу, знаходиться при виконанні своїх службових обов`язків, з метою перешкоджання законній діяльності почав вести себе агресивно, та наніс передніми пасажирськими дверима удар в область правого плеча, в наслідок чого завдав ОСОБА_11 тілесних ушкоджень.

Умисні дії ОСОБА_5 , що виразилися в умисному заподіянні легких тілесних ушкоджень працівникові правоохоронних органів у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків, кваліфікуються за ч. 2 ст. 345 КК України.

19.05.2020 10-45 годин ОСОБА_5 був затриманий у порядку ст. 208 КК України.

19.05.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

В клопотанні ставиться питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 у зв`язку з тим, що останній підозрюється у вчинені злочину середньої тяжкості, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`яти років і перебуваючи на свободі він може переховуватись від органів досудового слідства, вчинити інший злочин та впливати на потерпілого та свідків,

Прокурор та слідчий у судовому засіданні клопотання підтримали, на його задоволенні наполягали.

Захисники заперечували проти задоволення клопотання посилаючись на те, що підозра не обґрунтована, так як орган досудового слідства затримав та оголосив про підозру не ОСОБА_5 , а ОСОБА_8 … Крім того, о 10-45 19.05.2020 затримання фактично не відбувалось, так як ОСОБА_5 запросили до ВП бути свідком і лише через декілька годин після прибуття до ВП повідомила, що він затриманий. Також жодним з наданих доказів не підтверджено, що саме ОСОБА_5 наніс тілесні ушкодження потерпілому, як відсутні і данні про те, що потерпілий взагалі отримав будь-які тілесні ушкодження.

Підозрюваний в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував та пояснив, що дійсно 19.05.2020 на вул. Короленко мав місце конфлікт між ним, його братом і ОСОБА_12 з поліцейськими з приводу вилучення автомобіля. Однак на місці події він лише виражався нецензурно, а жодних дій направлених на нанесення тілесних ушкоджень працівникові поліції не вчиняв. Фактично затримали його брата, а підозрюваний супроводжував його до ВП, де йому через декілька годин повідомили що і він затриманий. Вважає клопотання необґрунтованим.

Заслухавши учасників, дослідивши матеріали, які додані до клопотання, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України однією з підстав для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

З досліджених доказів наданих як прокурором так і стороною захисту вбачається, що 19.05.2020 в першій половині дня на вул. Короленко в м. Дніпро дійсно мав місце конфлікт між поліцейськими з одного боку та підозрюваним ОСОБА_5 , його братом ОСОБА_5 та громадянином ОСОБА_10 з іншого, в ході якого поліцейський ОСОБА_9 отримав тілесні ушкодження, що підтверджується як показанням свідків, так і довідкою про отриманні ушкодження потерпілим.

Аналіз цих доказів дозволяє прийти до висновку, що підозра не є очевидно необґрунтованою і в межах доказування на досудовому слідстві, зібрано достатньо доказів для повідомлення про підозру.

При цьому суд звертає увагу, що для повідомлення про підозру не потрібна така ж ступінь доведення як для визнання особи винною, достатньо щоб у стороннього спостерігача склалось враження, що злочин було вчинено і підозрювана особа причетна до його вчинення. Такого ступеню доведення у цій справі було досягнуто.

Посилання сторони захисту на те, що затримано не ОСОБА_5 , а ОСОБА_8 та відповідно повідомлено про підозру також особі, прізвище якої не збігається з прізвищем особи, яка перебуває в залі суду, суд враховує, однак треба зазначити, що це є очевидно помилкою слідчого, яка хоча й не повинна допускатись у таких речах як обмеження свободи людини, однак не тягне за собою висновку про те, що затримана була зовсім інша особа і повідомлено про підозру було геть не ту особу, яка перебуває в залі суду.

Таким чином суд вважає за можливе визнати , що вручена підозра є обґрунтованою.

Згідно ч 2 ст. 177 КПК України другою підставою для застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Вирішуючи питання про наявність ризиків, про які вказує прокурор в своєму клопотанні, суд звертає увагу на те, що прокурором жодним чином не доведено наявність такого ризику як вплив на свідків і потерпілого. Ба більше, прокурор не вказав навіть на яких свідків може бути здійснено вплив і як це гіпотетично підтверджується. Також прокурор не вказав яким чином особа може вплинути на поліцейського, який є представником влади і наділений не лише повноваженнями, а й захистом з боку держави.

Також прокурором не доведено ризику, що підозрюваний вчинить інший злочин, так як останній не судимий на сьогоднішній день, а сам факт судимостей які були погашені не може братись до уваги, так як кримінально-правові наслідки судимості зникли і суд не має право їх приймати до уваги при вирішення будь-яких питань.

Єдиним ризиком, який суд вважає доведеним в судовому засіданні є ризик уникнення органу досудового слідства. Цей ризик підтверджується тим, що сама подія злочину свідчить про те, що підозрюваний не підкорявся вимогам працівників поліції в громадському місці, він себе зухвало і якби була можливість, то напевне скористався б нею, щоб уникнути спілкування з поліцією, за умови звичайно збереження автомобіля, через який власне в виник конфлікт. Додатково ризик уникнення слідства підтверджується також тим, що підозрюваний не має зареєстрованого місця проживання в м. Дніпро та моє соціальні зв`язки, які хоча і є тісними, однак не настільки щоб свідчити про те, що підозрюваний не буде уникати слідства, так як навіть дитину, яка зі слів підозрюваного, його дитина, останній не реєструє на своє ім`я, що може свідчити про просте небажання нести відповідальність за її розвиток і долю.

Таким чином суд встановлено наявність ризику визначеного п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Вирішуючи питання про вид запобіжного заходу суд насамперед звертає увагу, що п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України прямо забороняє застосовувати запобіжний захід у виді тримання під вартою до підозрюваного у вчиненні злочину середньої тяжкості, який не судимий за умови якщо прокурор не доведе, що ця особа перебуваючи на волі переховувалась, перешкоджала кримінальному провадженню чи їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину

В порушення прямої заборони прокурор звернувся з таким клопотання і в судовому засіданні не те що не обґрунтував наявність додаткових обставин перелічених вище, а навіть не навів їх, обмеживсь тим, що на його думку клопотання обґрунтоване.

Враховуючи викладене, суд вважає, що підстав для обрання найсуворішого запобіжного заходу не має, а тому в задоволенні клопотання в цій частині належить відмовити.

Частиною 4 ст. 194 КПК України передбачено, що якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обґрунтованість підозри та наявність ризиків, але не доведе обставин, що свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
При визначені виду запобіжного заходу, суд враховує вагомість наявних доказів, про що описано вище, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, у разі визнання його винним, яке передбачає позбавлення волі, його вік, те що він являється інвалідом третьої групи, одружений, офіційно не працевлаштований, не має постійного джерела доходу, має місце проживання в м. Дніпро, що в своїй сукупності свідчить про можливість застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту в нічний час, яке буде с співрозмірним та достатнім для забезпечення належного виконання ним своїх процесуальних обов`язків під час розслідування кримінального провадження.

Крім того, суд, обираючи до підозрюваного такий запобіжний захід, вважає необхідним покласти на підозрюваного низку процесуальних обов`язків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Шевченківського відділення поліції ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №2 Дніпропетровської області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з адресою: АДРЕСА_2 в нічний час в період з 21-00 годин до 06-00 години строком на два місяці, тобто до 20 липня 2020 року.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;
- не залишати місце постійного проживання АДРЕСА_2 в період з 21-00 годин до 06-00 години без дозволу слідчого, прокурора.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1