10.02.2020
Справа № 642/682/20
Провадження № 1-кп/642/430/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2020 року

Ленінський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, українця, громадянина України, не працюючого, фактично проживає: АДРЕСА_1 , раніше судимого

який обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 15, ч.2 ст. 186 КК України, суд -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Ленінського районного суду м. Харкова знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчинені злочину передбаченого ч.3 ст. 15, ч.2 ст. 186 КК України.

Ухвалою слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 16.12.2019 обвинуваченому ОСОБА_4 обрався запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого спливає.

У підготовчому судовому засіданні прокурор вважав за можливе призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту. Також, заявив клопотання в якому просив продовжити застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у зв`язку із тим, що ризики, встановлені слідчим суддею не зникли та не зменшилися.

Потерпілий в підготовче судове засідання не з`явився, надано заяву про проведення підготовчого судового засідання за його відсутності.

Обвинувачений та його захисник проти призначення справи до розгляду просили не заперечували, щодо продовження запобіжного заходу покладались на розсуд суду.

Суд, вислухавши думку сторін кримінального провадження, вивчивши в нарадчій кімнаті обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, приходить до наступного висновку.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 314 КПК України, при прийнятті рішення у підготовчому судовому засіданні суд має право направити обвинувальний акт до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження.

Виходячи із вимог ст. 32 КПК України кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції, якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю - суд у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення.

Вимогами ст. 34 ч.2, 3 КПК України визначено: Питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Під час досудового розслідування щодо обвинуваченого ОСОБА_4 слідчим суддює Комінтерновського районного суду м. Харкова від 16.12.2019 обирався запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого спливає 11 лютого 2019 року.

До вказаної дати судовий розгляд не може бути завершений, так як судове слідство не розпочато по суті..

Згідно з положеннями ч.3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.

Відповідно до ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою.

Відповідно до вимог ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, серед іншого, переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання щодо можливості зміни запобіжного заходу у виді тримання під вартою на більш м`який, суд враховує вимоги ст.29 Конституції України, ст.9 Загальної Декларації прав людини, ст.5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод і ст.12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У цьому контексті має враховуватися, зокрема, особистість обвинуваченого, його моральні переконання, майновий стан і зв`язки з державою, в якій він зазнає судового переслідування.

ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у скоєнні кримінального правопорушення, віднесеного до тяжкого злочину (ст. 12 КК України).

Обвинувачений раніше неодноразово судимий, судимість не знята та не погашена. Не має постійного місця проживання та роботи, не має стійких соціальних зав`язків.

Відповідно до змісту ч.3 ст.199 КПК України, однією з підстав для продовження строку тримання під вартою є наявність вважати, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Обираючи щодо обвинувачених запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, суд вказав на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема, ризику переховування від суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Суд вважає, що прокурором в судовому засіданні доведено, що заявлені при обранні обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ризики не зменшились та продовжують існувати та що інший, більш м`який запобіжний захід, на застосуванні якого наполягав обвинувачені та їх захисники, є недостатнім для запобігання ризикам, встановленим ст.177 КПК України та не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинувачених.

Суд, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства, вважає, що підстави для продовження запобіжного заходу - тримання під вартою, не відпали, альтернативні запобіжні заходи не в змозі гарантувати належну поведінку обвинуваченого, а тому наявна необхідність у збереженні такої міри запобіжного заходу із визначенням строку у межах 60 днів.

Керуючись ст.ст.31, 314, 369, 372 314, 315, 316 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченому за ч.3 ст.15, ч.2 ст. 186 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят днів до 07 квітня 2020 року, з подальшим утриманням у Державній установі Харківський слідчий ізолятор.

Строк дії ухвали - до 07 квітня 2020 року включно.

Призначити справу до розгляду на 05 березня 2020 року д 11.30 год.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

Про місце та час розгляду справи повідомити учасників кримінального провадження.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 7 днів із дня її проголошення.

Повний текст ухвали буде виготовлено 10.02.2020.

Суддя ОСОБА_1