У Х В А Л А

Справа №377/364/20

Провадження №1-кс/377/87/20

23 червня 2020 року слідчий суддя Славутицького міського суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , з участю: прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , старшого слідчого СВ ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , його захисника адвоката ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Славутичі клопотання старшого слідчого СВ Славутицького ВП Броварського ВП ГУНП в Київській області, по кримінальному провадженню, внесеного до ЄРДР за №0000151 від 10 червня 2020 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Чорнобиль, Київської області, громадянина України, білорус, працюючого ДСП «ЦППРВ», оператором, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
- підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого п.1 ч.2 ст.115 КК України,

У С Т А Н О В И Л А :

19 червня 2020 року до суду подано клопотання старшого слідчого СВ Славутицького ВП Броварського ВП ГУ Національної поліції в Київській області про застосування до ОСОБА_6 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів та утримувати в Державній установі «Чернігівський слідчий ізолятор» з підстави наявності ризиків передбачених п.п.1,2 ч.1 ст.177 КПК України, зокрема підозрюваний ОСОБА_6 без обрання до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зможе вчиняти дії, направлені на ухилення від органів досудового розслідування або суду, оскільки усвідомлює, що вчинений ним злочин є особливо тяжким та тягне за собою покарання у вигляді позбавлення волі на строк до довічного, вже деякий час ОСОБА_6 не проживає за місцем реєстрації, а також відсутній за місцем проживання своєї співмешканки ОСОБА_8 . Крім того ОСОБА_6 зможе знищити або спотворити знаряддя вчинення злочину, а саме ножів, оскільки на даний час місце знаходження таких не встановлено і про їхнє місце перебування відомо підозрюваному.
В судовому засіданні старший слідчий просила задовольнити клопотання, посилаючись на обставини, зазначені в ньому.
Прокурори вважали, що клопотання слід задовольнити, оскільки наявна обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_6 , особливо тяжкого злочину передбаченого п.1 ч.2 ст.115 КК України, крім того, викладені обставини у клопотанні, є достатніми для переконання про існування ризиків, передбачених п.п.1,2 ч.1 ст.177 КПК України, тому жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України, не може бути до нього застосований, також вважали що є підстави обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без обрання застави, при цьому наголосивши, що хоча при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обов`язок слідчого судді обрати відносно підозрюваного заставу, проте, в даному випадку є необхідність відступити від обов`язку і не визначати розмір застави, оскільки особа підозрюється у вчиненні злочину, вчиненого із застосуванням насильства, а також злочин спричинив загибель людей.

Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні пояснив, що вину визнає, проте просив суд звернути увагу на те, що він захищався і оборонявся.
Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_7 , що немає необхідності застосовувати до ОСОБА_6 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, достатньо обрати цілодобовий домашній арешт,
Перевіривши надані матеріали клопотання та матеріали кримінальною провадження, дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши старшого слідчого, думку прокурорів, думку підозрюваного, його захисника вважаю необхідним зробити наступний висновок.
Згідно ст.62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.
Проте у відповідності до вимог ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до п.1, п.2 ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання, зокрема, спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2)знищити, сховати або спотворити будь-яку зокрема із речей які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
Згідно ч.2 цієї статті підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (злочину), а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Як зазначено у ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Як вбачається з матеріалів, доданих до клопотання, старшим слідчим відділенням Славутицького ВП Броварського ВП ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000151 від 10.06.2020 за ознаками злочину, передбаченого п. 1 ч.2 ст.115 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 09 червня 2020 року, точного часу слідством не встановлено, ОСОБА_6 , перебуваючи у квартирі АДРЕСА_2 , за місцем проживання ОСОБА_9 та її співмешканця ОСОБА_10 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, вирішив заподіяти смерть вказаним особам, використовуючи предмети, схожі на ножі, наніс ОСОБА_10 та ОСОБА_9 , численні удари по різних частинах тіла, спричинивши останнім тілесні ушкодження у вигляді колото-різаних поранень з пошкодженням внутрішніх органів, які призвели до смерті останніх.
17.06.2020 року матері підозрюваного передано повідомлення про підозру ОСОБА_6 у вчиненні злочину передбаченого п.1 ч.2 ст.115 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років або довічне позбавлення волі, оскільки останній зник з місця проживання.
19.06.2020 року ухвалою слідчого судді Славутицького міського суду було надано дозвіл на затримання ОСОБА_6 , з метою приводу для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. 23.06.2020 року ОСОБА_6 , був затриманий, та допитаний слідчими органами.
Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосовано, окрім, як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п,ять років.
Наданими матеріалами кримінального провадження підтверджено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 , вказаного у клопотанні злочину, кваліфікованого за п.1 ч.2 ст.115 КК України, який відноситься до категорії особливо тяжких злочинів і за який передбачено покарання, зокрема, у виді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічне позбавлення волі.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п.108 рішення у справі «Влох проти Польщі», п.24 рішення у справі «Малик проти України», п.175 рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України»).
З обставин, зазначених у ч.1 ст.178 КПК України, слід взяти до уваги наявність доказів вчинення підозрюваним ОСОБА_6 , злочину, передбаченого п.1 ч.2 ст.115 КК України, а саме письмовими документами, які долучені до клопотання та оглянуті в судовому засіданні (а.с.4-53).
Зважаючи на обставини, які підтверджують наявність зазначених ризиків, незастосування до ОСОБА_6 , запобіжного заходу, або застосування більш м`якого, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вказаним ризикам.
З урахуванням наведеного, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінивши в сукупності всі обставини, передбачені ст.178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, його вік та стан здоров`я, наявність достатніх підстав про існування ризиків, передбачених п.1,2 ч.1 ст.177 КПК України, вважаю, що будь-який інший запобіжний захід, передбачений ст.176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам, тому дане клопотання підлягає задоволенню і до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. До аргументів захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_7 , про застосування до її підопічного відповідно ст. 181 КПК України, домашнього арешту, слідчий суддя ставиться критично, оскільки ОСОБА_6 , підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, було оголошено його в розшук, та надано дозвіл на його затримання.
Відповідно до вимог ч.1 п.2 ст.219 КПК України досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особи про підозру у вчиненні злочину.
23.06.2020 року ОСОБА_6 , було затримано. 23.06.2020 року ОСОБА_6 , у даному кримінальному провадженні повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого п.1 ч.2 ст.115 КК України.
Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_6 , необхідно у межах строку досудового розслідування.
Згідно ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема:
2) щодо злочину, який спричинив загибель людини.
Обов`язок слідчого судді (суду) у судовому засіданні створити необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. Змагальність сторін у цьому кримінальному провадженні забезпечується стороною обвинувачення (прокурор) та захисту (адвокат). Державне обвинувачення підтримується у суді прокурором, а захист підозрюваного здійснює захисник на підставі договору.
З повідомлення про підозру від 17.06.2020 року ОСОБА_6 , пред`явлено підозру в умисному вбивстві двох осіб, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років або довічне позбавлення волі, п.1 ч.2 ст.115 КК України, тобто ознаки насильства та загибель людини присутні, то слідчий суддя має право відступити від обов`язку слідчого судді не застосувати заставу.
Керуючись ст. ст.182-184,193-194,196-197 КПК України, -
У Х В А Л И Л А :
Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів та утримувати в Державній установі «Чернігівський слідчий ізолятор».
Строк тримання під вартою обчислювати з 23.06.2020 року по 21.08.2020 року.
Копію ухвали негайно після її оголошення вручити підозрюваному.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваному протягом п`яти днів з моменту вручення її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1