ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1076/20
провадження № 1-кс/753/444/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"17" січня 2020 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання начальника відділення

СВ Дарницького УП ГУНП у місті Києві підполковника поліції ОСОБА_6 , погоджене з прокурором у кримінальному провадженні - заступником керівника Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка міста Києва, українки, громадянки України, з вищою освітою, заміжньої, маючої на утриманні малолітню дочку ОСОБА_7 , 2009 року народження, тимчасово не працюючу, у лікаря нарколого та лікаря психіатра на обліку не перебуває, зареєстрвоана та проживає за адресо : АДРЕСА_1 , раніше не судима, повідомлена про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України, за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001420 від 11 лютого 2016 року, -

в с т а н о в и в:

17 січня 2020 року до слідчого судді надійшло клопотання начальника відділення СВ Дарницького УП ГУНП у місті Києві підполковника поліції ОСОБА_6 , погоджене з прокурором у кримінальному провадженні - заступником керівника Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов"язання відносно ОСОБА_5 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001420 від 11 лютого 2016 року.

Як вбачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_5 , 04 лютого 2016 року близько о 20 годин 15 хвилин, керуючи автомобілем Toyota Rav4, державний номерний знак НОМЕР_1 , неподалік житлового будинку № 1 по провулку Руднєва в місті Києві допустила порушення вимог п. 10. 1, 13. 1 Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306 ( далі - ПДР ), а саме:

10. 1 ПДР України перед початком руху, перестроюванням та будь-якою зміною напрямку руху водій повинен переконатися, що це буде безпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам руху;

13. 1 ПДР України водій залежно від швидкості руху, дорожньої обстановки, особливостей вантажу, що перевозиться, і стану транспортного засобу повинен дотримуватися безпечної дистанції та безпечного інтервалу.

Порушення вищевказаних вимог Правил дорожнього руху України з боку водія ОСОБА_5 виявилось у тому, що вона, керуючи вище вказаним транспортним засобом, рухаючись зі швидкістю приблизно 5 км / год., проїзною частиною дороги дворової території в напрямку проїзної частини вулиці Російська в місті Києві, неподалік житлового будинку № 1 по провулку Руднєва,проявила неуважність та під час виконання маневру повороту ліворуч, не переконалася, що її маневр, незалежно від її швидкості руху, дорожньої обстановки і стану транспортного засобу, буде безпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам дорожнього руху і не дотрималася безпечного інтервалу, внаслідок цього скоїла наїзд на пішохода ОСОБА_8 , тобто в даній дорожній ситуації вона мала технічну можливість уникнути наїзду на пішохода, шляхом виконання вимог вказаних пунктів ПДР України.

Порушення Правил дорожнього руху України водієм ОСОБА_5 знаходяться в причинному зв`язку з наслідками дорожньо-транспортної пригоди, а саме заподіянню пішоходу ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , тяжкого тілесного ушкодження, а саме - відкритого перелому кісток лівої гомілки: рана по заднє зовнішній поверхні у нижній третини ( від уламку великогомілкової кістки ), уламкові переломи діафізів обох кісток лівої гомілки ( ознаки стиснення по переднє внутрішній поверхні і ознаки розтягнення по заднє зовнішній поверхні великогомілкової та малогомілкової кісток ).

Клопотання мотивоване наявністю ризиків, що підозрювана підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжкого, офіційно не працює, тривалий час не проживала в м. Києві, на виклики слідчого не з"явлалась, що унеможливило слідством вчиняти процесуальні дії, що надають достатні підстави вважати, що підозрювана може здійснити дії, що зазначені в ч. 1 ст. 177 КПК України, та є підставою застосування до неї запобіжного заходу.
Клопотання про застосування або зміну запобіжного заходу розглядається слідчим суддею, судом невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту фактичного затримання підозрюваного, обвинуваченого або з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний, обвинувачений перебуває на свободі, чи з моменту подання підозрюваним, обвинуваченим, його захисником до суду відповідного клопотання (ст. 186 КПК України).
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого, вважаючи мету і підстави застосування запобіжного заходу обґрунтованими та такими, що дають право слідчому судді на застосування найменш суворого заходу, посилаючись на ризики, визначені ст. 177 КПК України, та визначити його у межах строку досудового розслідування, тобто до 09 березня 2020 року.

Підозрювана та її захисник заперечили проти задоволення вказаного клопотання, вважаючи його необгрунтованим.

Вивчивши клопотання слідчого та матеріали, додані до клопотання, з"ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання слідчого, зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, думку підозрюваного, його захисника, проаналізувавши надані строною обвинувачення доказів підозри, у їх сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах « Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства » від 30 серпня 1990 року «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року , вимога розумності підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування.
Як вбачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_5 обгрунтовано підозюється у скоєнні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

15 січня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру від 09 січня 2020 року у скоєнні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у скоєнні ОСОБА_5 інкримінованого злочину повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:
?протокол огляду місця дорожньо-транспортної пригоди та схемою;
?висновком судово-медичної експертизи № 916/Е від 09.06.2016 року;

?висновком судово-медичної експертизи № 1452/Е від 22.09.2016 року;

?висновком комплексної судово-медичної та авто технічної експертизи № 25-2017/о-3792/17-52від 29.11.2018 року;

?висновком судової авто-технічної експертизи №12-1/1044 ат від 28.05.2019 року;

- допитом в якості потерпілого ОСОБА_8 від 14.03.2016 року;

- повідомленням про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 09.01.2020 року;

- допитом підозрюваного ОСОБА_5 від 15.01.2020 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, а також ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, що зазначені в ч. 1 цієї статті, є підставою застосування запобіжного заходу.
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваною кримінального правопорушення, а також ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, що зазначені в ч. 1 цієї статті є підставою застосування запобіжного заходу.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1 ) переховуватися від органів досудового розслідування, враховуючи що підозрюваний розуміє, що органами досудового розслідування активно перевіряється його причетність до вчинення аналогічних інкримінованого йому злочинів за способом та локалізацією;

2 ) незаконно впливати на потерпілого та свідків чи інших учасників кримінального провадження, враховуючи, що на даній стадії розслідування органами досудового розслідування не допитано ряд свідків злочину, у т.ч. осіб, з якими підозрюваний перебуває у товариських стосунках, або на яких останній має вплив.

3 ) перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином, враховуючи що на даний час встановити точне місце знаходження викраденого майна не надалось можливим, що викликає необхідність у проведенні ряду слідчих дій.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як особисте зобовязання.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора.

Окрім того, статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобовязаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоровя підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних звязків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки злочин, у вчиненні якого підозрюється відноситься до категорії тяжких, а покарання, яке йому загрожує становить від 3 до 8 років позбавлення волі, а також усвідомлюючи можливість призначення реальної міри покарання, існує загроза, що підозрюваний намагатиметься уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, оскільки, як вбачається з матеріалів провадження, місця роботи та постійного джерела доходів не має, відтак є всі підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов"язання, тобто існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України.
У порядку ст. 177 КПК України встановлені ризики, що підозрювана може ухилитись від виконання покладених на неї процесуального обов`язку, а саме - прибувати до слідчого/прокурора за першою вимогою.

Вказаним ризикам, з метою повного, всебічного та об`єктивного досудового розслідування, може запобігти тільки запобіжний захід у вигляді особистоого зобов"язання.
Відповідно до ч.1-3 ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Підозрюваному, обвинуваченому письмово під розпис повідомляються покладені на нього обов`язки та роз`яснюється, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання здійснює слідчий, а якщо справа перебуває у провадженні суду, - прокурор.

Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою. Судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Враховуючи вказані обставини слідчий суддя вважає, що такий м"який запобіжний захід, як особисте зобовязання, застосований у межах строку досудового розслідування - до 09 березня 2020 року, з урахуванням оголошеної підозри, забезпечить дотримання підозрюваною процесуальних обов`язків під час досудового слідства, з покладенням на неї передбачого у ч. 5 ст. 194 КПК України обовязку - прибувати до слідчого/прокурора за першою вимогою, оскільки існують ризики того, що підозрювана може переховуватися від органу досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні та недостатністю менш суворих запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.

Якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором ( ч. 5 ст. 194 КПК України ).

Відтак, норма статті 194 КПК України передбачає необхідність визначення обов`язків, з передбачених цією статтею , які будуть покладені на підозрюваного.

Відповідно, покласти за клопотанням прокурора на підозрювану такий обов`язок - прибувати до слідчого/прокурора за першою вимогою.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176 - 178, 183, 184, 193, 194, 196, 202, 205 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ :

Клопотання начальника відділення СВ Дарницького УП ГУНП у місті Києві підполковника поліції ОСОБА_6 , погоджене з прокурором у кримінальному провадженні - заступником керівника Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Києва, українки, громадянки України, з вищою освітою, заміжньої, маючої на утриманні малолітню дочку ОСОБА_7 , 2009 року народження, тимчасово не працюючу, у лікаря нарколого та лікаря психіатра на обліку не перебуваюча, зареєстрована та проживає за адресо : АДРЕСА_1 , раніше не судима, повідомлена про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України, за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001420 від 11 лютого 2016 року, - задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання у межах строку досудового розслідування, а саме - до 09 березня 2020 року, поклавши на підозрювану наступний обов`язок:
- прибувати до слідчого/прокурора за першою вимогою.

Контроль за поведінкою підозрюваної ОСОБА_5 покласти на слідчого/прокурора.

Підозрюваній ОСОБА_5 письмово під розпис повідомити покладені на неї обов`язки та роз`яснити про те, що в разі невиконання покладених цією ухвалою зобов`язань до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0, 25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 - х розмірів мінімальної заробітної плати.

Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручається підозрюваному негайно після її оголошення ( ч. 5 ст. 196 КПК України ).

У разі застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання підозрюваний, обвинувачений, який був затриманий, звільняється з-під варти негайно. У разі застосування запобіжного заходу у вигляді особистої поруки підозрюваний, обвинувачений, який був затриманий, звільняється з - під варти негайно після надання його поручителями визначеного зобов`язання ( ч. ч. 1, 2 ст. 202 КПК України ).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: