Справа № 202/3145/20
Провадження № 1-кс/202/4434/2020
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

17 червня 2020 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , розглянувши в судовому клопотання слідчого Слідчого управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_4 ,яке погоджене з прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 , про арешт майнау кримінальному провадженні № 0000268 від 15.02.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 звернувся з погодженим із прокурором клопотанням, в якому просив накласти арешт на грошові кошти в розмірі 10020 грн., які були вилучені у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись на те, що СУ ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000268 від 15.02.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 185 КК України, зокрема за фактом таємного викрадення 13.06.2020 року майна родини ОСОБА_7 . 13.06.2020 року в рамках даного кримінального провадження в порядку статті 208 КПК України було затримано ОСОБА_6 , в якого під час обшуку вилучено грошові кошти в сумі 10020 грн. Слідчий зазначає, що вилучені грошові кошти відповідають критеріям, визначеним ст. ст. 98 167 КПК України, визнані речовими доказами, оскільки містять відомості щодо вчинення кримінального правопорушення та набуті внаслідок його вчинення. У зв`язку з тим, що підозрюваний може знищити зазначене майно, з метою збереження речових доказів виникла необхідність у накладенні арешту.

Слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_8 у судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд клопотання в її відсутність.

Захисник підозрюваного ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_3 у судовому засіданні проти задоволення клопотання слідчого заперечувала, вважала його необґрунтованим, посилаючись на те, що відомості про повідомлення про підозру, розмір шкоди та належність майна потерпілим відсутні, крім того, позов у кримінальному провадженні не заявлений.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, виходячи з наступного:

Слідчим суддею встановлено, що СУ ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000268 від 15.02.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, за фактом таємного викрадення майна родини ОСОБА_9 15 лютого 2020 року та родини ОСОБА_7 13 червня 2020 року.

Як вбачається з матеріалів клопотання, 13.06.2020 року ОСОБА_6 було затримано в порядку статті 208 КПК України у зв`язку з його підозрою у вчиненні вказаних правопорушень.

При цьому відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, у ОСОБА_6 були вилучені грошові кошти в сумі 10020 грн.

За змістом частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з частиною другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Зокрема, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (частина 3 статті 170 КПК).

Так, за приписами статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Статтею 173 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 173 КПК при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб (частина четверта статті 170 КПК).

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на вилучені у підозрюваного ОСОБА_6 грошові кошти, слідчий суддя враховує, що він підозрюється у вчиненні 13.06.2020 року крадіжки, зокрема крадіжки грошових коштів, цього ж дня його було затримано в порядку статті 208 КПК України, при ньому виявлені грошові кошти в сумі 10020 грн.

Отже, є достатні підстави вважати, що вилучені у підозрюваного грошові кошти містять відомості, що можуть бути використані як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто такі речі відповідають критеріям, визначеним статтею 98 КПК України. Походження та належність цих речей підлягає з`ясуванню шляхом проведення досудового розслідування.

При цьому існує загроза їх приховування, пошкодження, знищення, оскільки ОСОБА_6 як особа, якій повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, є особою, заінтересованою в результатах кримінального провадження.

Отже, матеріали клопотання слідчого доводять наявність правових підстав для накладення арешту на грошові кошти в розмірі 10020 грн., які були вилучені у ОСОБА_6 під час його обшуку 13.06.2020 року.

На переконання слідчого судді, в даному випадку накладення арешту відповідає потребам досудового розслідування та не матиме тяжких наслідків, оскільки арешт майна носить тимчасовий характер, суттєво не обмежує прав підозрюваного та інших осіб, може бути скасований відповідно до статті 174 КПК України.

Таким чином, клопотання прокурора необхідно задовольнити.

Керуючись ст. ст. 110, 131-132, 170-173, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на грошові кошти в розмірі 10020 (десять тисяч двадцять) грн., які були вилучені 13.06.2020 року у ОСОБА_6 , шляхом заборони їх відчуження, розпорядження та користування ними.
Роз`яснити, що арешт майна може бути скасований повністю або частково відповідно до статті 174 КПК України.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Особи, які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом п`яти днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Строк складання та оголошення повного тексту ухвали відповідно до частини 2 статті 376 КПК України о 10-00 годині 22 червня 2020 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1