ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1116/20
провадження № 1-кс/753/466/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"18" січня 2020 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_7 , подане в рамках кримінального провадження №0000320 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.01.2020 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця р.Казахстан, м. Чимкент громадянина України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштований, неодружений, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

18.01.2020 старший слідчий СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженим з прокурором Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_7 , звернулась до слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 .

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що слідчими СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві розслідується кримінальне провадження №0000320 в рамках якого ОСОБА_5 оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України, скоєного за таких обставин.

16.01.2020 ОСОБА_5 , приблизно о 16 год. 40 хв., перебуваючи в АДРЕСА_2 вирішив вчинити таємне викрадення чужого майна, поєднане з проникненням до житла. Реалізуючи свій злочинний намір, ОСОБА_5 , перебуваючи за вище вказаною адресою підійшов до першого під`їзду будинку АДРЕСА_2 та підшукуючи квартири на першому поверсі для вчинення злочину, побачив, що в одній з квартир при відкрите вікно та маючи на меті повторне, таємне викрадення майна, а саме телевізора, який ОСОБА_5 побачив через вікно. ОСОБА_5 маючи при собі заздалегідь приготовлений предмет для вчинення злочину, а саме: викрутку почав зламувати вікно, яке на момент злочину було привідкрите, для того щоб отримати реальну змогу таємно викрасти майно, яке знаходилось в приміщенні квартири АДРЕСА_3 , а саме: плазмовим телевізором «Sharp», який належить ОСОБА_8 . В наступному, дії ОСОБА_5 були викриті свідком ОСОБА_9 , у зв`язку з чим останній вчинив не закінчений замах на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, поєднане з проникненням в житло, що належить ОСОБА_8 , чим міг спричинити матеріального збитку на загальну суму 3000 гривня 00 копійки.

Клопотання обґрунтоване посиланням на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, існування ризиків переховування від органу досудового розслідування та/або суду, вчинення інших кримінальних правопорушень та недостатність менш суворих запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Захисник заперечувала проти задоволення клопотання посилаючись на недоведеність існування обґрунтованої підозри у причетності ОСОБА_5 до інкримінованого йому злочину, вказав, що підозра не підтверджуються зібраними досудовим розслідуванням доказами, зокрема відсутні докази, що походження вмятин на вікні від вилученої у підозрюваного викрутки. Просила врахувати стан здоров`я підозрюваного, який страждає на епілепсію та 13.01.2020 року переніс мікроінсульт в наслідок чого втратив чутливість пальців рук та потребує постійного прийняття ліків. Крім того, захисник звернула увагу суду, що до клопотання не доданий протокол та відеозапис слідчого експерименту в ході якого стало очевидним, що підозрюваний не мав можливості проникнути у квартиру потерпілої через вікно.

Підозрюваний в засіданні заперечував, щодо своєї причетності до інкримінованого йому злочину. Пояснив, що дійсно перебував за адресою вказаною в протоколі 16.01.2020, коли вийшов по ліки за дозволом слідчого, знаходячись під домашнім арештом по іншому кримінальному провадженням, та прийняв таблетку від епілепсії, після чого в нього запаморочилась голова та він вирішив подивитись котрий час у вікні, та оскільки на ньому була павутина він спробував її протерти. Він не міг дотягнутися до вікна чисто фізично, а викрутку мав з собою для демонтажу електродіталей, які відшукував на сміттєзбірниках. Зазначив, що він проживає разом з матір`ю та донькою, якій 14 років, після його затримання у вчиненні іншого кримінального правопорушення 13.01.2020 в нього трапився мікроінсульт, хворіє на епілепсію.

Заслухавши пояснення сторін та дослідивши долучені до клопотання копії матеріалів кримінального провадження №0000320, додані в судовому засіданні копії матеріалів та відеозапису слідчого експерименту, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

16.01.2020 о 17:40 год. ОСОБА_5 фактично затримано в порядку п. 1 ч. 1 ст. 208 КПК України.

17.01.2020 о 17:15 год. ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у вчиненні незакінченого замаху на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, поєднаного з проникненням в інше приміщення, тобто не виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, але злочин не було закінчено з причин, які не залежали від його волі, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України.

Аналізуючи сукупність наданих органом досудового розслідування матеріалів, суд дійшов висновку про відсутність вагомих доказів причетності ОСОБА_5 до інкримінованих йому злочину за наведених у повідомленні про підозру обставин.

Так, ч. 2 ст. 9 КПК України визначає, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

У кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема, подія кримінального правопорушення та винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення (ст. 91 КПК України).

Відповідно до положень ст. 93 цього Кодексу сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних (слідчих) розшукових дій, витребування та отримання речей, документів тощо, проведення інших процесуальних дій.

Доказами у кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів чи обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів (ст. 84 КПК).

Належними є докази які прямо чи непрямо підтверджують існування обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів (ст. 85 КПК).

Ч. 1 ст. 11 КК України дає загальне визначення поняття злочину, яке містить у собі сукупність ознак, обов`язкових для будь-якого конкретного злочину. Такими ознаками є суспільна небезпечність діяння, передбаченість його Кримінальним кодексом, винність та вчинення його суб`єктом злочину.

Аналіз ст. 15 КК України дає підстави для висновку, що під діянням безпосередньо спрямованим на вчинення злочину, слід розуміти таке діяння (дію або бездіяльність), що безпосереднього посягає на об`єкт, який знаходиться під охороною закону, створює безпосередньо небезпеку заподіяння йому шкоди. Тобто створюються не умови для вчинення злочину, а вже починається виконання об`єктивної сторони злочину, і вчиняється діяння передбачені диспозицією ч.3 ст.185 КК України.

З суб`єктивної сторони замах на злочин можливий лише з прямим умислом. Якщо особа не бажала вчинення злочину, вона не може і здійснити замах на нього, тобто зробити спробу вчинити його. При замаху на злочин особа усвідомлює суспільного небезпечний характер свого діяння (дії або бездіяльності), передбачає його суспільно небезпечні наслідки і бажає доведення початого нею злочину до кінця та настання зазначених наслідків.

Відповідальність на замах на злочин можлива лише при умислі на вчинення певного конкретного злочину.

З об`єктивної сторони крадіжка відносить до злочинів з матеріальним складом, тому крім діяння, обов`язковими їх ознаками є позитивна матеріальна шкода, спричинена власнику викраденого майна, яка визначається його вартістю, а також причинний зв`язок між цією шкодою та таємним викраденням.

З протоколу допиту потерпілої ОСОБА_8 вбачається, що вона проживає в квартирі АДРЕСА_4 та вважає, що ОСОБА_5 побачивши через вікно речі, які заходись в квартирі намагався їх викрасти чим міг завдати їй матеріальну шкоду у розмірі 16 200 грн. Прибувши до квартири, вона побачила, що вікно в її кімнаті було відкрите та на рамі видно 2 сліди віджиму, москітна сітка від вікна знаходиться на землі поруч з будинком.

Допитаний у якості свідка ОСОБА_10 показав, що 16.01.2020 знаходився в квартирі АДРЕСА_4 , приблизно о 17 год. 30 хв. почув стук по вікну в сусідній кімнаті і почали гавкати собаки, після чого зателефонував брату ОСОБА_9 та повідомив, що невідома особа намагається проникнути до квартири через вікно, після чого, брат підбіг та побачив як невідомий відходить від вікна квартири та намагався втекти, але ОСОБА_9 пішов за невідомим, та викликав поліцію, а в подальшому невідомого було затримано.

Відповідно до протоколу допиту свідка ОСОБА_9 о 17 год. 29 хв. йому зателефонував менший брат ОСОБА_11 та повідомив, що хтось постукав у вікно, а потім почув тріск та шум у спальній кімнаті, яка знаходилась поруч із великою кімнатою, де він лежав, а потім почали гавкати собаки, що знаходились в квартирі. Перебуваючи біля будинку він відразу побіг у двір куди виходять вікна квартири де побачив як біля вікна перебував невідомий чоловік, який намагався віджати метало-пластикове вікно квартири якимось предметом та після того, як свідок гучно викрикнув «Куди ти лізеш?!» невідомий почав відходити від вікна. Проходячи біля вікна свідок побачив на землі москітну сітку, зрозумівши, що невідомий хотів обікрасти квартиру та здійснив виклик 102; а сам пішов за невідомою особою до зупинки громадського транспорту те в подальшому працівники поліції затримали дану особу (а.с. 29).

Відповідно до протоколу огляду місця події 16.01.2020 оглянута асфальтна ділянка місцевості розмірів 5х5 метрі, яка розташована на зупинці громадського транспорту «Буревісник», яким зафіксовано, що на відстані близько 30 метрів від входу на завод «Буревісник» знаходиться ОСОБА_5 , який добровільно в присутності понятих дістав з кишені предмет схожий на викрутку, від дачі показань ОСОБА_5 відмовився.

Протоколом огляду місця події від 16.01.2020 за адресою АДРЕСА_5 була оглянута ділянка місцевості розмірів 5х5 метрів, що розташована на покритті біля вказаного будинку, при цьому біля вікна до квартири АДРЕСА_3 на землі москітна сітка. Металева рама вікна має два сліди віджиму (вм`ятини), які було сфотографовано. При застосуванні дактилоскопічного порошку слідів виявлено не було, нічого не вилучалось.

Протоколом огляду квартири потерпілої зафіксовано що, двокімнатна квартира розташована на першому поверсі багатоквартирного будинку в під`їзді АДРЕСА_6 , який було вилучено; у кімнаті № 2 праворуч напроти входу до кімнати знаходиться вікно, при огляді якого встановлено, що рама у центральній частині знизу має 2 сліди віджиму з яких було знято силіконовий відтиск; при застосуванні дактилоскопічного порошку слідів виявлено не було; праворуч від вікна на столі знаходиться клавіатура, поруч з якою виявлено та вилучено грошові кошти в сумі 200 долів СЩА купюрами по 100 доларів та «Apple iPAD 4»; на стіні, що праворуч від входу до кімнати, знаходиться телевізор « Sharp» чорного кольору, який було вилучено; на кухні вздовж правої стіни знаходиться меблева стінка, та праворуч на стіні під стелею знаходиться телевізор «Dex» чорного кольору, який було вилучено.

Відповідно до постанови про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 17.01.2020, предмет схожий на викрутку та плазмовий телевізор «Sharp» визнано речовими доказами.

За ініціативою суду в судовому засідання також було досліджено ілюстративну таблицю до протоколу огляду місця події з відображенням вм`ятин на рамі вікна та відеозапис слідчого експерименту, з яких вбачається, що вікно квартири розташоване на висоті приблизно два метри від землі та підозрюваний без застосування додаткових знарядь дотягується до його нижньої частини лише кінчиками пальців.

Водночас відомості, які містяться у зазначених матеріалах, не містять достатніх відомостей, які дають підстави для обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у замаху на таємне викрадення телевізора, поєднане з проникненням в житло.

Ч. 2 ст. 177 КПК України визначає, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений засуджений може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ст. 194 КПК України).

Відтак вказані норми покладають на слідчого суддю, суд обов`язок розглядати обґрунтованість підозри як необхідної умови застосування будь-якого запобіжного заходу.

За визначенням ЄСПЛ обґрунтована підозра передбачає наявність обставин або відомостей, які за розумного та неупередженого тлумачення викликають підозру щодо причетності особи до певного кримінального правопорушення.

Отже зважаючи на те, що сторона обвинувачення не надала будь-яких доказів обставин, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у причетності до вчинення не закінченого замаху на таємне викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням в житло, підстави для задоволення клопотання відсутні.

На підставі викладеного, керуючись статтями 176-178, 194 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 та звільнити його з під-варти в залі суду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Повний текст ухвали складений 23.01.2020