справа №619/2658/20
провадження №1-кс/619/598/20
УХВАЛА
іменем України

12 червня 2020 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської областіОСОБА_1
за участю:секретаря судового засіданняОСОБА_2

розглянув у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000686 від 07 червня 2020 року, за ознаками складу злочину, передбаченого ст. 128 КК України.

ВСТАНОВИВ:
В провадження Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000686 від 07 червня 2020 року, за ознаками складу злочину, передбаченого ст. 128 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 06 червня 2020 року на території буд. АДРЕСА_1 під час сварки між гр. ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , ОСОБА_4 були отримані тілесні ушкодження у вигляді колото-різаної рани верхньої третини передньої поверхні стегна.
Відомості за даним фактом СВ Дергачівського ВП внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000686 від 07.06.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 128 КК України.

06.06.2020 проведено огляд місця події, а саме території домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено: 1) фрагмент простирадла з ліжка зі слідами РБК; 2) рушник червоного кольору зі слідами РБК; 3) ніж кухонний зі слідами РБК; 4) змив РБК па ватний тампон з поверхні підлоги спальної кімнати; 5) змив РБК на ватний тампон з поверхні підлоги кухні: 6) змив на ватну паличку з поверхні кухні; 7) змив РБК поміщений на ватну паличку з поверхні підлоги коридору, є підстави вважати, що данні речі є доказом кримінального правопорушення.

Враховуючи вкладене, відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України вилучені: 1) фрагмент простирадла з ліжка зі слідами РБК; 2) рушник червоного кольору зі слідами РБК; 3) ніж кухонний зі слідами РБК є тимчасово вилученим майном.

В судове засідання слідчий ОСОБА_3 та власник майна не прибули, тому суд вважає можливим розгляд клопотання за їх відсутності, у зв`язку зі стислими строками розгляду даної категорії клопотань.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов до висновку про задоволення клопотання з наступних мотивів.
Відомості за даним фактом 07.06.2020 внесені до Єдиного реєстру досудових №0000686, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 128 КК України.

Відповідно до ст. 168 КПК України, тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол. Після тимчасового вилучення майна уповноважена службова особа зобов`язана забезпечити схоронність такого майна в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Метою накладання арешту на вищезазначене майно є збереження речових доказів для забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність їх використання в ході досудового розслідування в якості доказів, для призначення судових експертиз та проведення інших слідчих дій.
Всі зазначені вище процесуальні дії направлені на здійснення швидкого, неупередженого та об`єктивного досудового розслідування з метою встановлення істини по кримінальному провадженню.
З урахуванням зазначених вимог, слідчий суддя дійшов до висновку про накладення арешту на тимчасово вилучене майно.

Керуючись ст.ст. 167-169, 170, 171, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасове вилучене майно, що було вилучене в ході огляду місця події 06.06.2020, а саме: 1) фрагмент простирадла з ліжка зі слідами РБК; 2) рушник червоного кольору зі слідами РБК; 3) ніж кухонний зі слідами РБК.

Копію ухвали надіслати слідчому, прокурору, підозрюваному, іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Роз`яснити положення, які закріплені в ч. 1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1