Справа № 991/2362/20
Провадження1-кс/991/2412/20
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2020 року м.Київ

Вищий антикорупційний суд у складі:

слідчого судді ОСОБА_1
з участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3 , ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання детектива Першого відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, подане у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000518 від 23.02.2017, щодо

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Донецьк, громадянина України, освіта вища, одруженого, працюючого на посаді директора ТОВ «Український брокер», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 28 - ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 255 КК України,

ВСТАНОВИВ:
До Вищого антикорупційного суду 17.03.2020 надійшло зазначене клопотання детектива Національного бюро ОСОБА_9 , яке погодив прокурор у кримінальному провадженні прокурор третього відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_10 .

Клопотання подане щодо підозрюваного ОСОБА_5 , який був затриманий 16.03.2020 в порядку п. 3 ч. 1 ст. 208 КПК України.

У клопотанні детектив просить: застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів, із визначенням застави у розмірі 10 001 316 грн., що складає 4758 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки: не відлучатися з м. Києва без дозволу детективів Національного антикорупційного бюро України, прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора у цьому кримінальному провадженні та суду; повідомляти детективів Національного антикорупційного бюро України, прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора у цьому кримінальному провадженні про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватись від спілкування з ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 ; здати на зберігання до Державної міграційної служби України свої паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

Позиція сторін у судовому засіданні.

Прокурор клопотання детектива підтримав, просив застосувати тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 із визначенням розміру застави і покладенням на останнього відповідних обов`язків, в разі її внесення, посилаючись на підстави, які наведені у клопотанні та підтверджені доданими до нього матеріалами кримінального провадження. Прокурор вказує на наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризики того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Вважає, що лише застосування тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та попередження названих ризиків, а інший, більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити досягнення мети їх застосування.
Захисники заперечили проти клопотання детектива і просили відмовити в його задоволенні.

Захисник ОСОБА_6 подав письмові заперечення, в яких зазначив, що клопотання не підлягає задоволенню, так як викладені в ньому відомості не відповідають фактичним обставинам справи і відсутні підстави для застосування до ОСОБА_5 будь-якого із запобіжних заходів. При цьому посилається на відсутність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, оскільки відсутні відомості про події та склади злочинів і участь в тендерах, навіть із можливими антиконкурентними діями його учасників, є господарською діяльністю, а не злочином. Сторона обвинувачення не довела того, що ОСОБА_5 отримав матеріальні блага від діяльності злочинної організації. Вважає, що відсутні ті ризики, які зазначені у клопотанні детектива. Розмір застави, про визначення якого у клопотанні просить детектив, не відповідає розміру, передбаченому п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, та не вмотивований і не підтверджений з точки зору можливості його призначення ОСОБА_5 .

Захисник ОСОБА_7 пояснила, що сторона обвинувачення не надала доказів того, що ОСОБА_5 заволодів чужим майном, що впливав на когось. Придбання нерухомого майна в інтересах сім`ї в м. Києві і Київській області підтверджує зв`язок ОСОБА_5 із цією частиною України. Виїзди на непідконтрольні Україні території були два роки тому. З урахуванням таких обставин і закриття державних кордонів для виїзду, ризик переховування і втечі за межі України відсутній.

Захисник ОСОБА_8 підтримав заперечення інших адвокатів та вказав на те, що затримання ОСОБА_5 16.03.2020 було здійснене незаконно, за відсутності для цього підстав. Кваліфікація можливих дій ОСОБА_5 як злочину, передбаченого ст. 191 КК України, необґрунтована.

Підозрюваний ОСОБА_5 пояснив, що він не входить до злочинної організації і не має відношення до вчинення злочинів.

Обставини справи і мотиви, які враховує слідчий суддя під час прийняття рішення, і положення закону, якими він керується.

З матеріалів клопотання вбачається, що слідча група у складі детективів Національного антикорупційного бюро України здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000518 від 23.02.2017, за ознаками злочинів, передбачених ч. 4 ст. 28 - ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 255 КК України.
У клопотанні наведено такі відомості про обставини вчинення злочинів.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в серпні 2016 року ОСОБА_21 спільно з невстановленою особою створили та з цього часу до лютого 2018 року керували стійким ієрархічним об`єднанням - злочинною організацією, учасники якої заволодівали коштами ДП «Селидіввугілля», ДП «Мирноградвугілля» та ДП «Шахтоуправління Південнодонбаське №1» (далі ДП) шляхом організації та проведення публічних закупівель вказаними ДП з наперед визначеним переможцем підконтрольним організації підприємством - за завищеними цінами.

Так, у серпні 2016 року ОСОБА_21 та невстановлена особа залучили до складу злочинної організації ОСОБА_22 та ОСОБА_5 (друга ланка злочинної організації). Вказаним особам доручалась підготовка тендерних пропозицій підконтрольних підприємств, пошук реальних постачальників на ДП, контроль за роботою членів тендерних комітетів ДП.

Також у серпні 2016 року ОСОБА_21 та невстановлена особа залучили до складу злочинної організації членів тендерних комітетів вказаних ДП (третя ланка злочинної організації), а саме: у ДП «Селидіввугілля» члена комітету ОСОБА_23 та секретаря комітету ОСОБА_19 ; у ДП «Мирноградвугілля» голову комітету ОСОБА_24 і секретаря комітету ОСОБА_18 ; у ДП «Шахтоуправління Південнодонбаське №1» голову комітету ОСОБА_15 ; членів комітету ОСОБА_17 та ОСОБА_25 ; секретаря комітету ОСОБА_16 .

У зв`язку зі значним обсягом завдань, які виникали в процесі діяльності злочинної організації, ОСОБА_22 приблизно у серпні 2016 року запросив у помічники ряд осіб, щодо яких не встановлено доказів, достатніх для повідомлення про підозру, а саме ОСОБА_26 , яка з 2009 року працювала бухгалтером ТОВ «Доненергоекспорт»; ОСОБА_27 , який виконував окремі функції з ведення бухгалтерського обліку; ОСОБА_20 , який виконував функції менеджера та доручення ОСОБА_22 щодо пошуку необхідного обладнання, моніторингу цін, узгодження поставок обладнання на державні підприємства згідно з чинними договорами.

З метою імітації конкурентності торгів виникла потреба у наявності інших підконтрольних господарських товариств (так звані компанії підтримки).

Так, у вересні 2016 року керівники злочинної організації, залучили до окремих завдань, які виникали в процедурах публічних закупівель, ОСОБА_11 , щодо якого не встановлено доказів, достатніх для повідомлення про підозру, який за щомісячну грошову винагороду погодився стати фіктивним директором ТОВ «Тріалтрейд». У березні 2017 року керівники злочинної організації на тих саме умовах залучили ОСОБА_28 , який став учасником та директором ТОВ «Універсал Інвест-Строй».

З серпня 2016 року по серпень 2017 року керівники та члени другої ланки злочинної організації та залучені до її діяльності особи розміщувались в офісному приміщенні за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 26, а з вересня 2017 року за вказівкою керівників організації змінили офіс та здійснювали діяльність за адресою: АДРЕСА_3 , який орендували у ТОВ «Глобал Спорт Інвест».

Підконтрольні публічні закупівлі були організовані таким чином.

Потреби ДП в товарах формувались керівниками підрозділів ДП у формі заявок та технічних описів, в яких зазначались їх перелік та кількість.

Такі заявки члени тендерних комітетів учасники третьої ланки злочинної організації надсилали ОСОБА_22 та ОСОБА_5 на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_2 з приміткою «Для погодження тендеру». В окремих випадках особливо важлива інформація надсилалась також на електронну пошту ІНФОРМАЦІЯ_3 , якою користувався особисто ОСОБА_22 (позначена у властивостях як Main Office головний офіс).

Отримані другою ланкою злочинної організації заявки піддавались процедурі, названій членами злочинної організації «розцінкою», яка полягала в переадресуванні заявок реальним постачальникам для визначення ринкової вартості продукції. Отримані таким чином комерційні пропозиції були базою для визначення так званої «вхідної» ціни.

Після цього ОСОБА_5 та ОСОБА_22 визначали розмір націнки, яку включали до очікуваної вартості предмету закупівлі з метою заволодіння цією сумою в результаті поставки цієї продукції від імені ТОВ «Доненергоекспорт» або іншого підконтрольного підприємства за результатами спотворених торгів.

Отримані комерційні пропозиції, пропонований розмір націнки та сформованої в такий спосіб очікуваної вартості предмета закупівлі, умови оплати (попередня оплата або відстрочення платежу) ОСОБА_22 надавав на погодження керівникам злочинної організації.

Погоджені ними умови ОСОБА_5 електронною поштою з приміткою «Погоджено» направляв членам тендерних комітетів, які входили до складу злочинної організації, які готували та оголошували процедури закупівель.

За наявності у розпорядженні злочинної організації обладнання, яке можливо вигідно поставити на ДП, керівники та учасники другої ланки злочинної організації надавали членам тендерних комітетів вказівку оголошувати публічні закупівлі на придбання саме цього товару за визначеною ними очікуваною вартістю незалежно від наявності потреби.

При цьому, керівники злочинної організації наділили учасників другої та третьої ланки правом самостійно визначати такі кваліфікаційні критерії до учасників закупівель та технічні характеристики предмету закупівлі, які б обмежували участь у торгах непідконтрольних злочинній організації суб`єктів господарювання та були підставами для відхилення їх пропозицій.

Тендерні пропозиції ТОВ «Доненергоекспорт» та компаній його «підтримки» ОСОБА_5 попередньо направляв електронною поштою на перевірку членам тендерних комітетів, які входили до складу злочинної організації, та лише після перевірки завантажував до системи «Прозорро». В окремих випадках тендерні пропозиції завантажував ОСОБА_22 або за його дорученням - ОСОБА_20 .

Перед розглядом на засіданні тендерного комітету пропозицій учасників, члени тендерного комітету учасники злочинної організації, доповідали співучасникам другої ланки про перевірку усіх поданих тендерних пропозицій, та узгоджено шукали підстави для відхилення пропозицій непідконтрольних злочинній організації суб`єктів господарювання та відхиляли такі.

За відсутності можливості відхилити пропозицію такого учасника службові особи ДП укладали з ними договори на поставку продукції, проте не здійснювали своєчасний розрахунок за поставлене, у випадку закупівлі на умовах передоплати - не подавали замовлень на поставку товарів. А для отримання потрібного за таких обставин товару мали місце випадки укладання допорогових договорів між ТОВ «Доненергоекспорт» та ДП за наявності діючих більш вигідних договорів, раніше укладених з учасниками конкурентних закупівель, не підконтрольними злочинній організації.

Частина наявного у підконтрольних товариств товару завчасно, ще до оголошення торгів, поставлялась на ДП та використовувалась. Надалі цей товар включався у план закупівель, та внаслідок спотвореного тендеру оформлялись документи щодо його придбання.

Для упередження участі у закупівлях непідконтрольних суб`єктів господарювання ОСОБА_22 , висловлюючи позицію керівників злочинної організації, доводив до відома їх керівників, що ДП будуть платити тільки тим постачальникам, які «знаходяться в системі і є правильними»; на ДП «інвестори заводять свої фірми» і всі закупівлі відбуваються за їхніми цінами; генеральні директори ДП є всього лише «керівниками дільниць», які не вирішують питань діяльності ДП; питання участі у закупівлях та поставок товарів всі потенційні постачальники «мають узгоджувати з Києвом».

Як наслідок, у торгах ДП приймали участь переважно ТОВ «Доненергоекспорт» та у якості компаній підтримки інші контрольовані злочинною організацією товариства (ТОВ «Універсал Інвест-Строй» та ТОВ «Тріалтрейд»).

Після перемоги в такий спосіб одного з цих підприємств, товар на користь ДП відвантажувався реальними постачальниками, чиї комерційні пропозиції раніше були схвалені керівниками злочинної організації. Натомість документально оформлювалась купівля товару підконтрольним підприємством з подальшою поставкою ним на ДП. Фактично ресурси ТОВ «Доненергоекспорт» або інших підприємств, контрольованих злочинною організацією, для поставки товарів на ДП не залучались.

Відповідно до єдиного злочинного плану учасники злочинної організації виконували функції, визначені керівниками злочинної організації. Зокрема, ОСОБА_5 як учасник другої ланки злочинної організації виконував такі функції. Він здійснював дії, пов`язані з безпосередньою участю підконтрольних підприємств у торгах. Для цього ОСОБА_5 формував тендерні пропозиції з додатками, отримував необхідні сертифікати та довідки ДІТ МВС України (про відсутність судимості), ДФС України (про відсутність заборгованості зі сплати податків), банківські гарантії. Після підготовки надавав тендерні пропозиції для перевірки службовим особам тендерних комітетів ДП і після перевірки завантажував їх до системи «Прозорро». За вказівкою керівників злочинної організації підшукував та залучав інші компанії для імітації конкурентності торгів. Крім цього спільно з ОСОБА_22 на базі комерційних пропозицій реальних постачальників визначав націнку та формував у такий спосіб пропозиції щодо очікуваної вартості предмета закупівлі. Після погодження керівниками злочинної організації інформації про визначену очікувану вартість доводив до відома членів тендерних комітетів ДП, контролював своєчасність оголошення процедур та правильність зазначення очікуваної вартості. Крім цього, керував рухом коштів на банківських рахунках товариств, які контролювалися злочинною організацією, оформляв накази та узгоджував питання виплати дивідендів з рахунків вказаних товариств. При цьому з метою конспірації ОСОБА_5 до штату підконтрольних підприємств не входив та легального доходу від них не отримував.

Побудова злочинної організації забезпечувала стійкі зв`язки і психологічну єдність учасників. Ієрархічність та стабільний склад учасників забезпечували керованість даним об`єднанням та сприяли збереженню функціональних зв`язків, принципів взаємозалежності її учасників при здійсненні спільної злочинної діяльності. Вказані обставини забезпечували стійкість організації, яка функціонувала впродовж серпня 2016 лютого 2018 років і була припинена лише внаслідок виявлення правоохоронними органами.

Враховуючи, що поставка товару на ДП згідно з договорами з ТОВ «Доненергоекспорт» та ТОВ «Універсал Інвест-Строй» здійснена злочинною організацією за заздалегідь узгодженою завищеною вартістю, а також враховуючи, що переможці у процедурах закупівель фактично виступали посередниками у ланцюгу постачання товару від безпосередніх постачальників та в результаті такого постачання неправомірно поставили товар з загальною націнкою у розмірі 51 175 947,59 грн., якою заволоділа злочинна організація, а також враховуючи допущені тендерними комітетами ДП порушення Закону України № 922 вказаним державним підприємствам спричинено збитків у вигляді втрати активів на загальну суму 51 175 947,59 грн.

16.03.2020 о 08 год 57 хв ОСОБА_5 затримано на підставі п. 3 ч. 1 ст. 208 КПК України.

Того ж дня, 16.03.2020, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 28 - ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 255 КК України, а саме: заволодінні чужим майном, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому повторно, в особливо великих розмірах, в складі злочинної організації; в участі у створеній з метою вчинення тяжких та особливо тяжких злочинів злочинній організації та у злочинах, вчинюваних такою організацією.

Клопотання підсудне Вищому антикорупційному суду, відповідно до ст. 33-1, ст. 216 КПК України, оскільки склад злочину, передбачений ч. 5 ст. 191 КК України, належить до переліку злочинів, зазначених у примітці статті 45 КК України, і наявна умова, передбачена пунктом 2 ч. 5 ст. 216 КПК України.

Копія клопотання та доданих до нього матеріалів надана підозрюваному і його захисникам з дотриманням вимог ч. 2 ст. 184 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно в разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження встановлені ст. 132 КПК України.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити обставини, передбачені ч. 1 ст. 194 КПК України: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. У разі доведення наявності всіх вказаних обставин слідчий суддя застосовує відповідний запобіжний захід, вказаний у клопотанні.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 255 КК України, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 12 років; та у співучасті особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 4 ст. 28 - ч. 5 ст. 191 КК України, за який передбачене покарання, у виді позбавленням волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна. У зв`язку із цим, до ОСОБА_5 як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років, на підставі п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України допускається застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя вважає, що на час розгляду клопотання обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні злочинів є доведеною, тобто зазначені у клопотанні прокурора обставини і додані до нього документи кримінального провадження у своїй сукупності підтверджують, що існують факти та інформація, які переконують у тому, що ОСОБА_5 міг вчинити, у тому числі у співучасті як учасник злочинної організації, зазначені вище злочини.
Так, підставами для обґрунтованої підозри про те, що ОСОБА_5 вчинив вказані вище злочини є відомості, які містяться в наданих слідчому судді і досліджених у судовому засіданні матеріалах (доказах) кримінального провадження. Такими матеріалами (доказами) кримінального провадження є, зокрема:

- протоколи НСРД зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж відносно ОСОБА_22 та ОСОБА_5 та протоколами оглядів розсекречених носіїв інформації, складеними за результатами проведення НСРД, відповідно до яких ОСОБА_22 та ОСОБА_5 в телефонних розмовах узгоджував зі службовими особами тендерних комітетів державних вугледобувних підприємств очікувану вартість проведених тендерних закупівель, умови оплати, узгоджував відхилення учасників закупівель та інші обставини, які узгоджувалися в процесі проведення закупівель та поставок товарно-матеріальних цінностей. У окремих розмовах ОСОБА_22 повідомляв, що у своїй діяльності підпорядковується особам на ім`я ОСОБА_29 (яким як встановлено розслідуванням є ОСОБА_21 ) та невстановленій особі, яку називає ОСОБА_30 , або ОСОБА_31 ;

- протоколами НСРД зняття інформації з електронних інформаційних систем відносно ОСОБА_22 та протоколами оглядів розсекречених носіїв інформації, складеними за результатами проведення НСРД, відповідно до яких зафіксовано листування засобами електронної пошти між ТОВ «Доненергоекспорт» та службовими особами тендерних комітетів ДП «Селидіввугілля», ДП «Мирноградвугілля», ДП «Шахтоуправління Південнодонбаське №1» стосовно визначення та погодження очікуваної вартості до оголошення закупівель, та перевірку службовими особами тендерних комітетів тендерних пропозицій ТОВ «Доненергоекспорт» перед завантаженням їх до електронної системи «Прозорро»;

-висновком криміналістичної експертизи матеріалів звукозапису № 19/23/1/46-СЕ/19 від 25.10.2019, відповідно до якої в розмовах аудіофайлів, наданих на дослідження, брав участь ОСОБА_5 ;

- висновками судових економічних експертиз № 5, 6, 7 від 10.12.2019, відповідно до яких втрачені активи державних підприємств визнаються збитками і становлять в загальному 51 175 947,59 грн;

- довідками спеціалістів Державної аудиторської служби України № 15-17/486-2019 від 11.12.2019, 15-17/336-2019 від 29.08.2019, № 15-17/784-2018 від 07.12.2018, № 15-17/335-2019 від 29.08.2019 щодо невідповідності тендерної документації до процедур торгів вимогам законодавства і тендерних пропозицій учасника ТОВ «Доненергоекспорт» умовам тендерної документації;
- документами, вилученими на підставі ухвали суду про тимчасовий доступ до документів у ТОВ «Держзакупівлі.Онлайн», згідно з якими тендерні пропозиції ТОВ «Доненергоекспорт», ТОВ «Універсал Інвест-Строй», ТОВ «Тріалтрейд» завантажувались до електронної системи «Прозорро» у тому числі з ІР-адреси НОМЕР_1 , а також тендерні пропозиції ТОВ «Доненергоекспорт» завантажувались до електронної системи «Прозорро» у тому числі з ІР-адреси НОМЕР_2 ;

- документами, вилученими на підставі ухвали суду про тимчасовий доступ до документів у ТОВ «Павутина.Нет», згідно з якими ІР-адреса НОМЕР_2 інтернет провайдером ТОВ «Павутина.Нет» надавалась для використання послуг за адресою: АДРЕСА_2 , за місцем мешкання ОСОБА_5 ;

- листом ТОВ «Войп Стар» № 12-07/19 від 10.07.2019, згідно з яким ІР-адреса НОМЕР_1 інтернет провайдером ТОВ «Войп Стар» надавалась для використання послуг за адресою: АДРЕСА_4 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , який пояснив, що приблизно у вересні 2016 року, коли він виконував ремонтні роботи за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 26, ОСОБА_21 запропонував йому стати директором ТОВ «Тріалтрейд», за що ОСОБА_21 обіцяв та платив гроші в сумі приблизно 4 000 грн. в місяць. Про те, що ТОВ «Тріалтрейд» займалося поставками гірничо-шахтного обладнання йому не повідомляли. Він на вимогу ОСОБА_21 або інших осіб, які працювали в даному офісі, приходив та підписував документи щодо фінансово-господарської діяльності ТОВ «Тріалтрейд». На вимогу ОСОБА_5 він підтверджував зі свого телефону вхід до системи «Клієнт-Банк» та таким чином надавав доступ до банківського рахунку ТОВ «Тріалтрейд». Після того, як він перестав бути директором ТОВ «Тріалтрейд» йому погрожували охоронці офісу за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 26;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_16 , яка пояснила, що займає посаду секретаря тендерного комітету ДП «Шахтоуправління Південнодонбаське №1». Згідно з наданими їй під час допиту для ознайомлення документів з електронної пошти та фонограм телефонних розмов свідок ОСОБА_16 пояснила, що за вказівкою свого керівника ОСОБА_15 обговорювала окремі питання тендерних закупівель для ДП з особами, які мали відношення до ТОВ «Доненергоекспорт», зокрема з ОСОБА_5 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_19 , який пояснив, що займає посаду начальника тендерно-договірного відділу ДП «Селидіввугілля» та входить до складу тендерного комітету. У процесі діяльності тендерного комітету йому стало відомо, що в Києві діє так званий «координаційний центр», з яким потрібно було погоджувати питання тендерних закупівель. До його складу входили директор ТОВ «Доненергоекспорт» ОСОБА_22 та менеджер ОСОБА_5 , а старшим над ними був чоловік на ім`я ОСОБА_29 . ОСОБА_19 за дорученням свого керівника ОСОБА_23 відправляв на електронну пошту ТОВ «Доненергоекспорт» перелік товарів, які підлягали закупівлі. Вищезазначені особи визначали ціни, по яким оголошувалася закупівля та на електронну пошту тендерного комітету направляли вказану інформацію, яку він передавав ОСОБА_23 ;

- документами, витребуваними з ПАТ КБ «Приватбанк», у тому числі про те, що по банківському рахунку ОСОБА_21 № НОМЕР_3 зафіксовані трансакції: 28.10.2016, 02.12.2016 поповнення рахунку через термінал платником ОСОБА_5 ; а також протоколами допиту свідків ОСОБА_32 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_20 ; протоколами пред`явлення фотознімків для впізнання з участю ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_20 ; витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо ТОВ «Доненергоекспорт».

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії.
Слідчий суддя вважає, що прокурор довів у судовому засіданні наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик того, що підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити дії, передбачені пунктом 1 статті 177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Так, злочини, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , є особливо тяжкими та передбачають можливість призначення покарання у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років, конфіскацію майна, яке в разі визнання винуватим повинне бути призначене до реального відбування без можливості застосування правил ст. 69, 75 КК України, що вже саме по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Підозрюваний має документи для виїзду за кордон паспорти громадянина України для виїзду за кордон номер НОМЕР_4 (дійсний до 30.09.2021), НОМЕР_5 (строк дії до 01.08.2027), і в період з 19.07.2016 по 03.08.2019 неодноразово виїздив за межі України до різних країн світу. Зазначене в сукупності із відомостями про його майновий стан (про суми отриманого доходу за попередні роки і нерухоме майно, транспортні засоби) та розмір коштів, у заволодінні якими у складі злочинної організації він підозрюється, вказує на наявність можливості переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Підозрюваний ОСОБА_5 є уродженцем міста Донецьк. Державні підприємства, діяльність яких контролювалась злочинною організацією, розташовані у цій області, та наближені до зони ведення бойових дій. ОСОБА_5 упродовж часу проведення Антитеритористичної операції та Операції Об`єднаних сил виїжджав на непідконтрольну територію, що свідчить про те, що там йому ніщо не загрожує. Зокрема, ОСОБА_5 виїжджав на тимчасово окуповану території Донецької області через пункт перетину Мар`їнка (Курахове) та Майорське (Зайцево). Він зареєстрований на тимчасово окупованій території Донецької області у квартирі АДРЕСА_5 , яка належить йому на праві приватної власності. Дружина ОСОБА_5 ОСОБА_33 , його батько ОСОБА_34 також неодноразово виїжджали через пункти перетину на тимчасово окуповану територію Донецької області.

Отже, такі відомості вказують на наявність у ОСОБА_5 , у разі застосування відносно нього запобіжного заходу, іншого ніж тримання під вартою, реальної можливості переховуватись як на території України, так і на території, що не підконтрольна їй, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Разом з тим, у судовому засіданні не знайшли свого підтвердження доводи прокурора про існування такого ризику як незаконний вплив на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні. Так, у кримінальному провадженні дійсно є свідки, що надали показання про відомі їм обставини вчинення злочинів, у тому числі щодо ролі в них ОСОБА_5 . Посилання у клопотанні на те, що окремі особи, допитані як свідки, викривляли дійсний зміст власних телефонних розмов і листів, заперечення ними певних обставин, які можливо стосуються кримінального провадження, про погрози зі сторони охорони офісу одному зі свідків, не є достатніми для висновку про те, що підозрюваний ОСОБА_5 на даний час може вчинити дії, спрямовані на спонукання свідків до надання неправдивих показань під час судового розгляду.
Не було доведено і наявність ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином зі сторони ОСОБА_5 . Наведені у клопотанні детектива відомості про надіслання на електронну пошту ТОВ «Доненергоекспорт» листа Департаменту захисту економіки від 22.09.2017 про виявлення фактів порушення законодавства у сфері публічних закупівель на ДП «Первомайськвугілля», проекту акту ГУ ДФС у м. Києві перевірки ТОВ «Доненергоекспорт» для самостійного заповнення та погодження такого акту, а так само про зміну місць діяльності товариств, які діяли в інтересах злочинної організації; зміну номерів телефонів; зміну адрес проживання; заборону обговорювати по мобільному телефону основні обставини діяльності, не є такими, що свідчать про вірогідність вчинення саме підозрюваним ОСОБА_5 певних дій, спрямованих на протиправне перешкоджання здійсненню досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні. Наведені детективом відомості стосуються дій, вчинюваних іншими особами, а не підозрюваним ОСОБА_5 .

Слідчий суддя вважає, що враховуючи обставини кримінального провадження і наявність доведеного ризику, застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, буде недостатнім.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя крім наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, також на виконання вимог ст. 178 КПК України на підставі наданих матеріалів враховує такі обставини: вік підозрюваного і відсутність відомостей про стан його здоров`я, які б виключали можливість тримання під вартою; наявність постійного місця проживання в м. Києві; що ОСОБА_5 має постійну роботу як джерело доходів, одружений, має на утриманні малолітнього сина, наявність соціальних зв`язків батька і матері, які є вимушеними переселенцями; що раніше не судимий; що ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, які відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, і йому загрожує покарання, у разі визнання його винуватим, у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, конфіскація майна; розмір шкоди, завданої злочинами державним підприємствам, в сумі понад 51 мільйон гривень.
Отже, за наслідками розгляду клопотання детектива слідчий суддя дійшов висновку про його обґрунтованість і наявність підстав для застосування до підозрюваного ОСОБА_5 такого запобіжного заходу як тримання під вартою, який зможе запобігти вказаному вище ризику і забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
На виконання вимог ч. 3 ст. 183 КПК України, задовольняючи клопотання про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи відсутність відомостей про те, що злочин, у вчиненні якого він підозрюється, вчинений із застосуванням насильства чи погрози його застосування, спричинив загибель людини чи раніше йому обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений ним, слідчий суддя визначає підозрюваному розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.
Визначаючи розмір застави, слідчий суддя враховує такі обставини.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків. Разом з тим абзац другий цієї частини статті допускає, що у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
Зважаючи на наведені норми законодавства, ураховуючи: тяжкість злочинів, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 ; становище підозрюваного у складі злочинної організації як учасника її другої ланки, який безпосередньо здійснював взаємодію із учасниками третьої ланки (головами, секретарями, членами тендерних комітетів державних підприємств) та забезпечував необхідне документальне оформлення участі підконтрольних товариств у тендерах, підшукував і залучав інші компанії для імітації конкурентності торгів, брав участь у визначенні націнок на предмети закупівель; відомості про його майновий стан (з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, з Державного реєстру фізичних осіб платників податків), у тому числі про отримані за попередні роки доходи, про наявність зареєстрованих на нього: квартири в м. Ірпінь Київської області, транспортних засобів, а також зважаючи на розмір коштів, які за версією сторони обвинувачення були набуті внаслідок діяльності злочинної організації, слідчий суддя погоджується з доводами прокурора про те, що застава в межах, визначених п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, не здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, тому є необхідним визначити підозрюваному заставу в більшому розмірі. Розмір застави розраховується із застосуванням розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що з 01.01.2020 становить 2 102,00 грн. (ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік»). Слідчий суддя вважає, що внесення застави у розмірі 1 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 3 153 000 грн, може гарантувати виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків.
Відповідно до норм абзацу другого ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України, з урахуванням доведеного ризику, передбаченого ст. 177 КПК України, у разі внесення застави на підозрюваного ОСОБА_5 слід покласти кілька обов`язків, необхідність яких була доведена прокурором. Такі обов`язки, відповідно до ч. 7 ст.194 КПК України, можуть бути покладені на підозрюваного на строк не більше двох місяців.

У судовому засіданні прокурор довів необхідність покладення на підозрюваного таких обов`язків: не відлучатися з м. Києва без дозволу детективів Національного антикорупційного бюро України, прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора у цьому кримінальному провадженні та суду; повідомляти детективів Національного антикорупційного бюро України, прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора у цьому кримінальному провадженні про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватись від спілкування зі свідками в цьому ж кримінальному провадженні; здати на зберігання до Державної міграційної служби України свої паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

При визначенні строку застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 був затриманий 16.03.2020 і строк дії ухвали слідчого судді про застосування тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів, а також те, що досудове розслідування відповідно до ч. 1 ст. 219 КПК України повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Щодо доводів захисника про незаконне затримання ОСОБА_5 .
Захисник ОСОБА_8 у судовому засіданні заявив, що затримання його підзахисного ОСОБА_5 було здійснене 16.03.2020 працівниками Національного антикорупційного бюро України незаконно, за відсутності для того передбачених статтею 208 КПК України підстав. Таку усну заяву слідчий суддя розглядає в контексті заперечень проти клопотання.

Згідно з Протоколом затримання, наявним у матеріалах клопотання, ОСОБА_5 затриманий детективами Національного антикорупційного бюро України 16.03.2020 о 08 год 57 хв, правовою підставою зазначено п. 3 ч. 1 ст. 208 КПК України.

Частиною 1 ст. 207 КПК України гарантовано, що ніхто не може бути затриманий без ухвали слідчого судді, суду, крім випадків, передбачених КПК України.
Уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати особу, підозрювану у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, лише у випадках, якщо є обґрунтовані підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого корупційного злочину, віднесеного законом до підслідності Національного антикорупційного бюро України (п. 3 ч. 1 ст. 208 КПК України).
Слідчий суддя вважає доводи сторони захисту в частині незаконного затримання ОСОБА_5 переконливими.
Сторона обвинувачення не надала слідчому судді підтверджених матеріалами кримінального провадження відомостей, які б свідчили про наявність станом на ранок 16.03.2020 в детективів Національного антикорупційного бюро України обґрунтованих підстав вважати, що ОСОБА_5 втече з метою ухилення від кримінальної відповідальності.
Посилання прокурора на те, що на поведінку ОСОБА_5 , спрямовану на його втечу, могла вплинути втеча іншого учасника другої ланки злочинної організації підозрюваного ОСОБА_22 слідчий суддя вважає непереконливими. Процесуальна поведінка одного підозрюваного не може бути дзеркальною поведінці іншого підозрюваного, навіть в одному провадженні .
Також слідчий суддя враховує ту обставину, що на момент затримання ОСОБА_5 не мав статусу підозрюваного в цьому кримінальному провадженні. Про підозру у вчиненні злочинів останньому повідомлено цього ж дня, але вже після затримання.
За встановлених в судовому засіданні обставин затримання ОСОБА_5 не можна вважати законним. Однак зазначене не виключає можливості застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Керуючись ст. 115, 132, 177, 178, 182, 183, 193-197, 202, 205, 309, 395 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання детектива задовольнити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів. Строк тримання під вартою рахувати з дня його затримання з 16.03.2020. Встановити строк дії ухвали про тримання під вартою ОСОБА_5 до 14.05.2020.

Визначити ОСОБА_5 розмір застави 1 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що в грошовому виразі становить 3 153 000 (три мільйони сто п`ятдесят три тисячі) гривень, після внесення якої підозрюваний звільняється з-під варти, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі звільнення підозрюваного ОСОБА_5 з-під варти у зв`язку з внесенням застави, зобов`язати підозрюваного прибувати за кожною вимогою до детектива, прокурора у кримінальному провадженні та суду, залежно від стадії кримінального провадження, та покласти на нього такі обов`язки:
1) не відлучатися з м. Києва без дозволу детективів Національного антикорупційного бюро України, прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора у цьому кримінальному провадженні та суду;

2) повідомляти детективів Національного антикорупційного бюро України, прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора у цьому кримінальному провадженні про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

3) утримуватись від спілкування з ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 ;

4) здати на зберігання до Державної міграційної служби України свої паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) носити електронний засіб контролю.

Строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного в разі його звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, визначити до 14.05.2020.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в цій ухвалі, протягом дії ухвали в національній грошовій одиниці України на такий розрахунковий рахунок: Вищий антикорупційний суд, (КПКВ 0851010), , номер рахунка за стандартом IBAN НОМЕР_6 , призначення платежу: Прізвище, ім`я, по-батькові підозрюваного, кошти застави, згідно з ухвалою суду (номер справи, дата ухвали, назва суду).
Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора, що здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0000518.
Копію ухвали вручити прокурору, підозрюваному, захиснику для відома та направити начальнику ІТТ Головного управління НП в м. Києві для виконання.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом 5 днів з дня оголошення ухвали, а підозрюваним протягом 5 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1