Справа № 953/1285/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" березня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

перекладача ОСОБА_5 ,

обвинуваченої ОСОБА_6 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні направлений з Харківської місцевої прокуратури №2 обвинувальний акт за результатами досудового розслідування Київського ВП ГУНП в Харківській області кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003615 від 07.08.2019 року за обвинуваченням:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки Російської Федерації, ромської національності, не одруженої, без освіти, офіційно не працевлаштованої, раніше судимої 17.05.2017 року Соломенським районним судом м. Києва за ч.3 ст. 185 КК України до позбавлення волі на строк 5 років, в силу ст. 75 КК України звільнена з залу суду з іспитовим строком на 3 роки, без місця реєстрації, фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185, ч.3 ст. 186 КК України,

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Київського районного суду м. Харкова знаходиться кримінальне провадження відносно ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185, ч.3 ст. 186 КК України.

Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про продовження застосування обвинуваченій ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб. Обґрунтовуючи дане клопотання прокурор посилається на наявність ризиків, передбачених ст. 177, 178 КПК України, визначених під час обрання запобіжного заходу, з метою їх запобігання, а саме можливості переховуватись від суду, впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні обвинувачена при вирішенні клопотання прокурора полагалась на розсуд суду.

Захисник в судовому засідані просив застосувати до обвинуваченої більш м"який запобіжний захід.

Вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлене прокурором клопотання підлягає задоволенню.

Згідно ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

При вирішенні питання про продовження строку запобіжного заходу ОСОБА_6 , суд враховує наявність ризиків, передбачених п. 1, п. 3, ч.1 ст. 177 КПК України, а також оцінює сукупність обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме: можливість переховування від суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні; тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватими у скоєні кримінального правопорушення, у вчиненні якого він обвинувачується, та приходить до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не можливе, а тому, суд продовжує строк тримання під вартою ОСОБА_6 до 22.05.2020 року.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, а також те, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, вчинити інші кримінальні правопорушення.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

За таких обставин, суд задовольняє клопотання прокурора та залишає обвинуваченій ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ухвали Київського районного суду м. Харкова від 02.01.2020 року судом було визначено заставу відповідно до ст.182 КПК України у розмірі 60 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 121620 грн. Суд при продовженні строку тримання під вартою визначає суму застави у тому ж розмірі.

Керуючись ст. ст. 27, 177, 178, 182, 183, 314-317, 331, 369 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора про продовження строків запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_6 - задовольнити.

Міру запобіжного заходу обвинуваченій ОСОБА_6 залишити без змін у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», та продовжити строк тримання його під вартою на 60 днів, тобто до 22.05.2020 року.

Розмір застави визначити в межах 60 прожиткових мінімумів в сумі 121620 (сто двадцять одна тисяча шістсот двадцять) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Харківській області (одержувач: ТУ ДСА України у Харківській області, код одержувача: 26281249; банк одержувача: ДКСУ м. Київ; МФО одержувача: 820172; рахунок: ua0006674 (справа № 640/15793/19, н/п 1-кс/953/205/20) до сплину терміну тримання під вартою.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- не відлучатись з місця свого проживання в м. Харкові без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/ або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченій, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово суддю Київського районного суду м. Харкова.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Роз`яснити ОСОБА_6 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Застава, не звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Київський районний суд м. Харкова протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1