Постанова
Іменем України

12 лютого 2020 року

м. Київ
справа № 520/15304/19

провадження № 51-5891км19
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу представника Комунального підприємства «Великодолинське» адвоката ОСОБА_6 на ухвалу Одеського апеляційного суду від 28 серпня 2019 року про відмову в поновленні строку на апеляційне оскарження та повернення апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді Київського районного суду міста Одеси від 11 липня 2019 року про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000566, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 Кримінального кодексу України (далі КК).

Зміст оскарженого судового рішення і встановлені судами обставини
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду міста Одеси від 11 липня 2019 року було задоволено клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП в Одеській області про арешт майнав кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК.
Не погоджуючись із вищезазначеною ухвалою, представник третьої особи, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт - адвокат ОСОБА_6 31 липня 2019 року подав апеляційну скаргу.

Одеський апеляційний суд ухвалою від 28 серпня 2019 року відмовив ОСОБА_6

у поновленні строку на подачу апеляційної скарги та повернув апеляційну скаргу особі, яка її подала.
Вимоги, викладені у касаційній скарзі та узагальнені доводи особи, яка її подала
У касаційній скарзі представник КП «Великодолинське» адвокат ОСОБА_6 порушує питання про скасування ухвали апеляційного суду і призначення нового розгляду в суді апеляційної інстанції. На обґрунтування своїх вимог посилається на те, що слідчим суддею резолютивну частину судового рішення було проголошено в судовому засіданні 11 липня 2019 року, а повний текст ухвали 15 липня 2019 року. ОСОБА_6 повний текст ухвали слідчого судді отримав 17 липня 2019 року, а апеляційну скаргу подав 19 липня 2019 року, яку суд апеляційної інстанції ухвалою від 22 липня 2019 року повернуву зв`язку з пропуском строку на апеляційне оскарження та відсутністю клопотання про його поновлення. 31 липня 2019 року ОСОБА_6 повторно звернувся до апеляційного суду з апеляційною скаргою разом із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження, проте ухвалою від 28 серпня 2019 року йому було відмовлено в поновленні строку на апеляційне оскарження та повернуто апеляційну скаргу. Посилається на те, що відсутність повного тексту судового рішення унеможливила вчасне подання апеляційної скарги. Такі обставини ОСОБА_6 вважає поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження, проте суд апеляційної інстанції формально підійшов до розгляду клопотання, не повно з`ясував обставини справи, безпідставно відмовив у поновленні строку та повернув апеляційну скаргу.
Позиції учасників судового провадження
Прокурор ОСОБА_5 висловила доводи про безпідставність касаційної скарги і просила залишити її без задоволення.
Іншим учасникам судового провадження було належним чином повідомлено про дату, час і місце касаційного розгляду, однак у судове засідання вони не з`явилися. Клопотань про особисту участь у касаційному розгляді або повідомлень про поважність причин їх неприбуття до Суду від них не надходило.
Мотиви Суду
Заслухавши доповідь судді, пояснення прокурора, перевіривши матеріали кримінального провадження та доводи, викладені у касаційній скарзі, колегія суддів дійшла таких висновків.
Згідно зі ст. 433 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) суд касаційної інстанції переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги.
Підставами для скасування або зміни судових рішень судом касаційної інстанції є: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність, невідповідність призначеного судом покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого.
Частиною 1 ст. 412 КПК передбачено, що істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є ті, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

Так, відповідно до ст. 310 КПК оскарження ухвал слідчого судді здійснюється в апеляційному порядку.
Згідно з п. 2 ч. 1 та п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів із дня її оголошення.
Пунктом 4 ч. 3 ст. 399 КПК передбачено, що апеляційна скарга повертається, якщо її подано після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК строк виконання процесуальних дій поновлюється лише в тому випадку, якщо судом буде визначено поважність причин його пропуску.

Виходячи із системного аналізу норм процесуального закону, поважними причинами пропуску процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати заяву у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.
Як убачається з матеріалів провадження, резолютивну частину ухвали слідчого судді Київського районного суду міста Одеси було проголошено в судовому засіданні

11 липня 2019 року, за участю, зокрема, представника власника майна адвоката

ОСОБА_6 , а повний текст цієї ухвали слідчого судді проголошено 15 липня 2019 року за відсутності учасників судового провадження. Отримавши 17 липня 2019 року повний текст рішення слідчого судді, адвокат ОСОБА_6 19 липня 2019 року подав апеляційну скаргу, при цьому клопотання про поновлення строку не заявляв. 22 липня 2019 року суд апеляційної інстанції його скаргу повернув через пропуск строку на апеляційне оскарження та відсутність клопотання про поновлення строку. 31 липня 2019 року ОСОБА_6 повторно звернувся з апеляційною скаргою та клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.
Правило дотримання п`ятиденного строку на оскарження ухвал слідчого судді з дня їх оголошення, передбачене п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК, покликано надати потенційному заявникові достатньо часу для роздумів стосовно подачі апеляційної скарги, чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції.
Відмовляючи в задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та повертаючи апеляційну скаргу, суд апеляційної інстанції в ухвалі від

28 серпня 2019 року вказав, що представник, який є професійним адвокатом, не навів переконливих доводів на підтвердження поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді.
Разом із тим суд апеляційної інстанції не врахував того, що в апеляційній скарзі, виходячи з положень п. 4 ч. 2 ст. 396 КПК, особа, яка її подає, має вказати свої вимоги та їх обґрунтування із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.

Не маючи повного тексту судового рішення, адвокат ОСОБА_6 був позбавлений такої можливості. Саме ці обставини, з чим погоджується і колегія суддів касаційного суду, перешкодили останньому своєчасно подати апеляційну скаргу для відповідного перегляду оскаржуваного рішення апеляційною інстанцією.

Колегія суддів вважає, що апеляційний суд, розглядаючи клопотання про поновлення строку, належним чином не перевірив та не проаналізував доводів адвоката ОСОБА_6 про те, що 11 липня 2019 року було проголошено лише резолютивну частину ухвали слідчого судді, а тому підстави та мотиви прийнятого рішення йому відомі не були і це перешкодило у п`ятиденний строк із моменту оголошення судового рішення подати апеляційну скаргу з обґрунтуванням, яка б відповідала вимогам КПК.

Отже, суд формально зазначив, що адвокат ОСОБА_6 не навів достатніх підстав, які перешкоджали йому вчасно подати апеляційну скаргу, та в цьому провадженні дійшов необґрунтованого висновку про відмову в поновленні процесуального строку.
Таким чином, під час розгляду провадження суд апеляційної інстанції допустив порушення вимог кримінального процесуального закону, яке є істотним, оскільки ставить під сумнів законність і обґрунтованість судового рішення, що відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 438 КПК є підставою для скасування такого рішення.
За таких обставин ухвала цього суду підлягає скасуванню з призначенням нового розгляду в суді апеляційної інстанції, під час якого суду слід урахувати викладене та ухвалити обґрунтоване судове рішення.
Керуючись статтями 433, 434, 436, 438, 441, 442 КПК, Верховний Суд
ухвалив:
Касаційну скаргу представника Комунального підприємства «Великодолинське» адвоката ОСОБА_6 задовольнити.
Ухвалу Одеського апеляційного суду від 28 серпня 2019 року про відмову в поновленні строку на апеляційне оскарження та повернення апеляційної скаргискасувати і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
Постанова Верховного Суду набирає законної сили з моменту її проголошення,

є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3