Справа № 201/4532/20
Провадження № 1-кс/201/1222/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2020 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська кримінальне провадження № 0000144 по обвинуваченню

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

обвинуваченого у вчиненні злочину передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

В судовому засіданні приймали участь:

прокурор ОСОБА_4

обвинувачений ОСОБА_3

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчинені злочину передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Ухвалою суду від 12.06.2020 обвинуваченого було оголошено у розшук, однак в той же день останнього було доставлено до залу суду для вирішення клопотання прокурора про обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання про обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки існують всі ризики визначені ст. 177 КПК України, зокрема, ризик переховування від суду, ризик незаконного впливу на свідків та потерпілого, ризик перешкоджання провадженню іншим чином та ризик вчинення іншого злочину.

Обвинувачений заперечував проти задоволення клопотання прокурора посилаючись на те, що він раніше не порушував своїх процесуальних обов`язків і завжди з`являвся до суду, має на утриманні двох дітей і не має наміру уникати суду чи вчиняти інший злочин, а тому просив відмовити в задоволенні клопотання.

Вислухавши думку учасників, дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку про обґрунтованість клопотання прокурора з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України однією з підстав для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, однак так як кримінальне провадження перебуває на стадії судового провадження, то обґрунтованість підозри не перевіряється з огляду на те, що суд до вирішення справи не має право давати оцінку доказам і приходити до будь-якого висновку щодо обґрунтованості висунутого обвинувачення.

Згідно ч 2 ст. 177 КПК України другою підставою для застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Суд вважає встановленим наявність ризику вчинення обвинуваченим повторного злочину, оскільки останній перебуваючи на свободі, будучи повідомленим про підозру у вчинені тяжкого злочину, кримінальне провадження по якому розглядається судом, знову обвинувачується у вчиненні аналогічного тяжкого корисливого злочину, а також в цей же період засуджений за корупційний злочин середньої тяжкості до покарання у виді обмеження волі, яке слід відбувати реально, що в своїй сукупності свідчить про те, що обвинувачений схильний до вчинення злочинів, а отже існує значний ризик вчинення обвинуваченим нового злочину.

Також суд вважає доведеним ризик уникнення суду обвинуваченим, оскільки останній, будучи належим чином повідомленим про час та місце розгляду справи в судові засідання не з`явився, не повідомляючи про причини неявки. Також обвинувачений не з`являвся і в судові засідання по іншій справі, яка перебуває в провадженні суду, що свідчить про наявність ризику уникнення суду обвинуваченим.

Наявність інших ризиків прокурором не доведено, так як про вплив на свідків чи потерпілих не заявлялось, а можливість перешкодити кримінальному провадження іншим чином нівельована закінченням досудового слідства.

Таким чином суд встановлено наявність ризиків визначених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Вирішуючи питання про доцільність застосування найсуворішого запобіжного заходу суд врахує вищевказані ризики, те що метою запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також враховує вік та стан здоров`я обвинуваченого, його соціальні зв`язки, які не є міцними, те що він не працює, притягнутий до кримінальної відповідальності за умисний корисливий злочин, засуджений за корупційний злочин і зараз знову обвинувачується у вчиненні тяжкого умисного злочину, обставини злочину описані в обвинувальному акті, що свідчить про те, що обвинувачений в даний час несе в собі певну небезпеку для суспільства та з урахуванням вищеописаних обставин це свідчить про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою.

В той же час суд вважає за необхідне на підставі ч. 3 ст. 183 КПК України визначити розмір застави за умови внесення якого обвинувачений ОСОБА_3 підлягає звільненню з-під варти, у розмірі 168 160 гривень.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 314 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Застосувати щодо обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Дніпропетровської установи виконання покарань №4 строком на 60 (шістдесят) днів.
Встановити, що датою закінчення дії цієї ухвали щодо тримання обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою є 10 серпня 2020 року.
Встановити, що у разі внесення обвинуваченим ОСОБА_3 або іншою фізичною чи юридичною особою застави у розмірі 168 160 гривень, ОСОБА_3 підлягає звільненню з-під варти.

У разі внесення застави та звільнення обвинуваченого ОСОБА_3 з-під варти зобов`язати його прибувати за кожною вимогою суду, не відлучатися з постійного місця проживання без дозволу суду, повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_3 , що у разі порушення обов`язків, покладених на нього у цій ухвалі, застава звертається у дохід держави.

Головуючий суддя ОСОБА_1