Справа № 202/2284/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 грудня 2019 року м. Дніпро

Індустріальний районний суд м.Дніпропетровська у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

заявника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Індустріального районного суду м.Дніпропетровська заяву обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді Індустріального районного суду м.Дніпропетровська ОСОБА_4 від участі в кримінальному провадженні №0000797 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.125 КК України -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Індустріального районного суду м.Дніпропетровська ОСОБА_4 перебуває кримінальне провадження №0000797 від 06.04.2018 року за обвинувальним актом відносно ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ст. 125 КК України.
27 грудня 2019 року обвинуваченим ОСОБА_3 через канцелярію суду, на підставі ст.75 КПК України, подано заяву про відвід головуючому судді у даному кримінальному провадженні, мотивуючи тим, що 21.10.2019 року на судовому засіданні при оголошенні відводу судді ОСОБА_4 , головуючий ОСОБА_4 грубо перервав клопотання заявника про відвід судді, перешкодив оголошувати клопотання, та продовжив слухання справи та допит свідка неповноважним складом суду, що є порушенням права на захист. Такі дії підтверджують упереджене та неприязне ставлення до заявника з боку судді ОСОБА_4 , його неповагу до учасників судового процесу. Крім того, суддя ОСОБА_4 повернув заявнику клопотання, надані до канцелярії суду листом від 11.01.2019 вих.№689/2019, в якому зазначив, що клопотання повинно бути заявлено суду під час розгляду кримінального провадження, однак під час судового розгляду кримінального провадження 21.10.2019 року, коли заявник звертався до суду безпосередньо під час розгляду кримінального провадження, висловив переконаність, що клопотання повинно бути подано до канцелярії, та заборонив звертатися до суду. Таким чином суддя ОСОБА_4 висловив щодо одного і того ж самого питання взаємовиключні позиції, чим порушив право на захист. Такі дії є незаконними та підтверджують упереджене та неприязне ставлення до заявника з боку судді ОСОБА_4 , його неповагу до учасників судового процессу. Таким чином, оскільки суддя ОСОБА_4 є головою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська і може впливати на суддів цього суду, ОСОБА_3 заявив клопотання про відвід усього складу суддів Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від участі у розгляді кримінального провадження №0000797.
В судовому засіданні ОСОБА_5 заяву про відвід підтримав та просили її задовольнити з підстав, вказаних у заяві.

Суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_4 , потерпілі та їх представники, в судове засідання не з`явились, про час та місце судового засідання були повідомлені належним чином.

З урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження суддя вважає можливим розгляд заяви про відвід провести у відсутність нез`явившихся учасників провадження.

Суддя, заслухавши думку ОСОБА_3 щодо заявленого відводу, вивчивши заяву про відвід та долучених до неї матеріали, прийшов наступного висновку.

Пунктом 4 частини 1 статті 75 КПК України передбачено, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Поняття інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості, є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Практика Європейського Суду з прав людини свідчить, що право на безсторонній суд включає як об`єктивні, так і суб`єктивні елементи (рішення у справах П`єрсак проти Бельгії ; Де Куббер проти Бельгії ). Об`єктивний критерій безсторонності полягає в тому, щоб встановити, чи існували при розгляді справи факти, які ставлять під сумнів незалежність судді. Таких у заяві про відвід обвинуваченим наведено не було.

Суб`єктивний критерій безсторонності полягає у відсутності упередженості або тенденційності в поведінці судді при розгляді конкретної справи. За загальним правилом існує презумпція особистої безсторонності доти, доки не доведено інше. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Якщо з`являються сумніви щодо цього, то для відводу судді в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі Мироненко і Мартиненко проти України).

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу під час об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

У відповідності до положень п.2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя підлягає відводу від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви у неупередженості судді.

Судом встановлено, що в провадженні судді Індустріального районного суду м.Дніпропетровська ОСОБА_4 кримінальне провадження №0000797 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.125 КК України.

Дослідивши записи частини судового засідання, яка була долучена заявником до заяви про відвід судді, суд застосування грубої та неетичної лексики, порушення презумпції невинуватості, засад гласності, права на перехресний допит з боку судді ОСОБА_4 не знайшов.

Фактично ОСОБА_3 обґрунтовує свою заяву про відвід судді ОСОБА_4 тим, що заявник не згоден із процесуальними рішеннями судді ОСОБА_4 , які виразились у поверненні клопотань заявника та несвоєчасним оголошенням перерви для вирішення заяви обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді.

Разом із цим, суд зазначає, що сама по собі не згодна сторони кримінального провадження із процесуальним рішенням судді, не є підставою для сумнівів в неупередженості судді і не може бути причиною для відводу. Суд також зазначає, що зауваження щодо прийнятих процесуальних рішень судді можуть бути однією із підстав подання апеляційної скарги на вирок суду.

Окрім відводу судді ОСОБА_4 було заявлено відвід всім суддям Індустріального районного суду м. Дніпропетровська.

З аналізу положень статті 82 КПК України можливо дійти висновку про те, що відвід може бути заявлений судді, який здійснює судове провадження одноособово, або одному чи кільком суддям із складу суду або всьому складу суду, якщо справа розглядається колегією суддів ( частини 2,3).

В даному випадку вказане кримінальне провадження розглядається суддею ОСОБА_4 одноособово, а отже задоволення відводу всім іншим суддям Індустріального районного суду м. Дніпропетровська за відсутності такої складової, як розгляд справи колегією суддів , суперечитиме положенням статті 82 КПК України.

Таким чином, суд приходить до висновку, що упередженість судді ОСОБА_4 при розгляді кримінального провадження №0000797 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.125 КК України, ґрунтується виключно на припущеннях заявника.

Керуючись ст.ст. 35,75, 76, 80, 81 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді Індустріального районного суду м.Дніпропетровська ОСОБА_4 від участі в кримінальному провадженні №0000797 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України - відмовити.

Повний текст ухвали буде виготовлений до 28 грудня 2019 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1