Справа № 178/440/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2020 року слідчий суддя Криничанського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Криничанського ВП Кам`янського ВП ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчим Криничанського ВП Кам`янського ВП ГУ НП в Дніпропетровській області до суду 15.06.2020 року внесено клопотання у кримінальному провадженні за № 0000165, внесеного 03.04.2020 року до ЄРДР за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.3 ст.307, ч.2 ст.310 КК України про надання дозволу на арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально правового характеру щодо юридичної особі відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до вимог ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень ст.170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої ст.170 КПК України. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання. Правовстановлюючі документи на будинок не надані, експертна оцінка не проведена.

Також, з тексту клопотання видно, що воно складене як повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення з викладенням фактичних обставин справи, однак вимоги ст.171 КПК України слідчим не виконанні.

Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст.171 КПК України, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Керуючись ст.172 КПК України, вважаю за необхідне повернути зазначене клопотання прокурору Криничансьго відділу Дніпродзержинської місцевої прокуратури Дніпропетровської області для усунення недоліків в строк протягом 72 годин з моменту отримання ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст. 172 КПК України суддя, -

У Х В А Л И В:

Повернути клопотання слідчого СВ Криничанського ВП Кам`янського ВП ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області про арешт майна прокурору Криничансьго відділу Дніпродзержинської місцевої прокуратури Дніпропетровської області для усунення недоліків в строк протягом 72 годин з моменту отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1