Справа № 461/2221/20
Провадження № 1-кс/461/3403/20
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29.05.2020 року м.Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1
з участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
слідчого ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Львові погоджене з заступником начальника першого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтриманням обвинувачення прокуратури Львівської області ОСОБА_5 клопотання старшого слідчого слідчого управління ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000834 від 25.11.2019 р., за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.191, ч.1 ст.239 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий слідчого управління ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 , за погодженням із заступником начальника першого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтриманням обвинувачення прокуратури Львівської області ОСОБА_5 звернувся до суду із клопотанням, в якому просить накласти арешт на майно ОСОБА_7 , що полягатиме у тимчасовому позбавлені права на відчуження, розпорядження та/або користування майном мобільними телефонами «Nokia» IMEI: НОМЕР_1 , «Huawei» в корпусі чорного кольору, «Huawei Honor» в корпусі чорного кольору та грошові кошти в сумі 35 500 гривень і 100 доларів США.

В обгрунтування внесеного клопотання покликається на те, що слідчим управлінням ГУНП у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000834 від 25.11.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.191, ч.1 ст.239 КК України, окремі з яких, відповідно до положень ч. 4 ст. 12 КК України відносяться до категорії тяжких.

Слідчий зазначає, що службові особи Львівської міської ради і комунальних підприємств, за попередньою змовою із посадовими особами суб`єктів господарювання, зокрема: ТОВ «Грінера Україна» (), ЛКП Транспортна фірма «Львівспецкомунтранс» (), ТОВ «Ековей Вейст Менеджмент» (), ТОВ «ДВ Вейст-Груп» (), ТОВ «Санком-Львів» (), що надають послуги у сфері перевезення та захоронення твердих побутових відходів (ТПВ), упродовж 2020 року на території м. Львова та Львівської області здійснюють розкрадання бюджетних коштів, що виділяються на відшкодування додаткових витрат на вивезення та захоронення ТПВ.

В межах кримінального провадженні встановлено, що службові особи вказаних вище суб`єктів господарювання спільно із суб`єктами, які забезпечують фактичне перевезення ТПВ (на договірних умовах), як правило фізичні особи-підприємці «перевізники», складають фальсифіковані первинні бухгалтерські документи на перевезення твердих побутових відходів для їх захоронення на ліцензованих сміттєзвалищах Київської, Житомирської та інших областей на території України.

В подальшому частину коштів на вивезення ТПВ для їх захоронення фізичні особи-підприємці передають керівникам сміттєзвалищ у Львівській області, і фактично, тверді побутові відходи за готівкові кошти захоронюють на сміттєзвалищах Львівщини не маючи при цьому відповідних дозволів.

Після цього, з метою отримання грошових коштів на відшкодування додаткових витрат на вивезення та захоронення ТПВ, вищевказані суб`єкти господарювання щодекадно подають до Департаменту з питань поводження з відходами Львівської міської ради визначений перелік документів із завідомо неправдивими відомостями, та на підставі яких отримують з міського бюджету оплату за надані послуги.

21.05.2020 слідчим на підставі ухвали слідчого судді про проведення обшуку з дотриманням, вимог ст.ст. 223, 233, 234, 236 КПК України, проведено обшук автомобіля «Land Rover Freelander», державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , що перебуває у користуванні ОСОБА_7 , неподалік с. Грозино Коростенського району Житомирської області, про що складено відповідний протокол. Відповідно до протоколу з-поміж іншого вилучено: мобільні телефони «Nokia» IMEI: НОМЕР_1 , «Huawei» в корпусі чорного кольору, «Huawei Honor» в корпусі чорного кольору та грошові кошти в сумі 35 500 гривень і 100 доларів США.

22.05.2020, слідчим в порядку та з підстав, що передбачені ст.ст. 40, 84, 85, 86, 98 КПК України, винесено постанову про визнання зазначених мобільних телефонів та грошових коштів речовими доказами.

Таким чином, з метою збереження речових доказів, слідчий просить клопотання задоволити.

У судовому засіданні слідчий ОСОБА_6 та прокурор ОСОБА_8 клопотання підтримали. Надали пояснення аналогічні викладеним у ньому.

Крім цього, слідчий у судовому засіданні зазначив, що вже не має підстав для накладення арешту на грошові кошти у сумі 35 500 гривень і 100 доларів США, які були вилучені у ОСОБА_7 , оскільки досудовим розслідуванням невстановлено незаконне джерело походження вказаних коштів.

Власник майна ОСОБА_7 у судове засідання не з`явився. 29.05.2020 р. від адвоката ОСОБА_9 на електронну адресу суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. При цьому, до клопотання не надано повноваження адвоката, а також клопотання про відкладення розгляду справи не підписано ОСОБА_7 .

Таким чином, зі згоди слідчого та прокурора та з врахування обмежених строків розгляду клопотання, суд постановив проводити розгляд клопотання про накладення арешту на майно у відсутності власника майна.

Заслухавши пояснення слідчого та прокурора, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Частиною 2 ст.173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Встановлено, що слідчим управлінням ГУ НП у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000834 від 25.11.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191, ч. 1 ст. 239 КК України, окремі з яких, відповідно до положень ч. 4 ст. 12 КК України відносяться до категорії тяжких.

У ході досудового розслідування встановлено, що службові особи Львівської міської ради і комунальних підприємств, за попередньою змовою із посадовими особами суб`єктів господарювання, зокрема: ТОВ «Грінера Україна» (), ЛКП Транспортна фірма «Львівспецкомунтранс» (), ТОВ «Ековей Вейст Менеджмент» (), ТОВ «ДВ Вейст-Груп» (), ТОВ «Санком-Львів» (), що надають послуги у сфері перевезення та захоронення твердих побутових відходів (ТПВ), упродовж 2020 року на території м. Львова та Львівської області здійснюють розкрадання бюджетних коштів, що виділяються на відшкодування додаткових витрат на вивезення та захоронення ТПВ.

Службові особи вказаних вище суб`єктів господарювання спільно із суб`єктами, які забезпечують фактичне перевезення ТПВ (на договірних умовах), як правило фізичні особи-підприємці «перевізники», складають фальсифіковані первинні бухгалтерські документи на перевезення твердих побутових відходів для їх захоронення на ліцензованих сміттєзвалищах Київської, Житомирської та інших областей на території України.

З метою отримання грошових коштів на відшкодування додаткових витрат на вивезення та захоронення ТПВ, вищевказані суб`єкти господарювання щодекадно подають до Департаменту з питань поводження з відходами Львівської міської ради визначений перелік документів із завідомо неправдивими відомостями, та на підставі яких отримують з міського бюджету оплату за надані послуги.

21.05.2020 слідчим на підставі ухвали слідчого судді про проведення обшуку з дотриманням, вимог ст.ст. 223, 233, 234, 236 КПК України, проведено обшук автомобіля «Land Rover Freelander», державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , що перебуває у користуванні ОСОБА_7 , неподалік с. Грозино Коростенського району Житомирської області, про що складено відповідний протокол. Відповідно до протоколу з-поміж іншого вилучено: мобільні телефони «Nokia» IMEI: НОМЕР_1 , «Huawei» в корпусі чорного кольору, «Huawei Honor» в корпусі чорного кольору та грошові кошти в сумі 35 500 гривень і 100 доларів США.

Постановою старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУ НП у Львівській області ОСОБА_10 від 22.05.2020 р. визнано і прилучено в якості речових доказів у кримінальному провадженні №0000834 від 25.11.2019, а саме: мобільними телефонами «Nokia» IMEI: НОМЕР_1 , «Huawei» в корпусі чорного кольору, «Huawei Honor» в корпусі чорного кольору та грошові кошти в сумі 35 500 гривень і 100 доларів США.

У судовому засіданні встановлено, що досудовим розслідуванням не встановлено незаконне джерело походження вказаних коштів у сумі 35 500 гривень і 100 доларів США, які були вилучені у ОСОБА_7 , тому не має правових підстав для накладення арешту на грошові кошти.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У судовому засіданні слідчим доведено, що є достатні підстави вважати, що вилучені в ході проведення обшуку мобільні телефони могли зберегти на собі сліди кримінального правопорушення, могли бути використані під час вчинення злочину, потребують додаткового дослідження, тобто відповідають вимогам ст. 98 КПК України. Дослідження та збереження, вилучених предметів мають важливе значення для кримінального провадження, оскільки зазначене майно відповідає критеріям, визначеним у ст.170 КПК України, оскільки прямо стосується предмету доказування у вказаному кримінальному провадженні.

Таким чином, метою накладення арешту на майно є забезпечення збереження речових доказів, а також запобігання можливих наявних ризиків щодо його відчуження, користування та розпорядження.
Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого.
Завдання, для виконання якого слідчий звертається із клопотанням може бути виконане.
Незастосування арешту майна із позбавленням права на відчуження, користування, розпорядження, може привести до настання наслідків, зокрема знищення, пошкодження або подальшого відчуження третім особам, що перешкоджатиме збереженню слідів злочину.
Оцінюючи надані стороною обвинувачення докази слідчий суддя вважає їх належними та допустимими, їх сукупність та взаємозв`язок між ними достатній для прийняття процесуального рішення про арешт.
Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, а також з метою забезпечення слідів злочину, вважаю, що клопотання підлягає до часткового задоволення.
Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого слідчого управління ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000834 від 25.11.2019 р., за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.191, ч.1 ст.239 КК України, задоволити частково.

Накласти арешт, шляхом тимчасового, до скасування у встановленому КПК України порядку позбавлення права ОСОБА_7 у відчуженні, розпорядженні та користування наступним майном: мобільними телефонами «Nokia» IMEI: НОМЕР_1 , «Huawei» в корпусі чорного кольору, «Huawei Honor» в корпусі чорного кольору.

В задоволенні іншій частині клопотання, - відмовити.

Виконання ухвали покласти на старшого слідчого слідчого управління ГУ НП у Львівській області ОСОБА_11 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, які не викликались до суду протягом п`яти днів з дня її отримання.

Слідчий суддя ОСОБА_1