Справа № 185/2852/20
Провадження № 1-кс/185/654/20
У Х В А Л А

30 квітня 2020 року слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , у присутності підозрюваної ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції ОСОБА_4 про застосування до підозрюваної в скоєнні злочину передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка народилася в с. Обіточне, Чернігівського району, Запорізької області, українки, громадянки України, яка має середньо-спеціальну освіту, не працюючу, не одружену, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою -

В С Т А Н О В И В :

Клопотанням слідчого погодженим з прокурором Павлоградської місцевої прокуратури, порушується питання про застосування до підозрюваної у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Відповідно до матеріалів, якими слідчий обґрунтовує клопотання, ОСОБА_6 , маючи злочинний умисел на незаконне придбання та зберігання психотропних речовин з метою збуту, та їх незаконний збут, при невстановлених слідством обставинах, 28 квітня 2020 року незаконно придбала речовину, рослинного походження зеленого кольору, загальною масою 1,862 г, яка у своєму складі містить 5 F-MDMB-PICA (5-fluoro-MDMB-PICA), яка відноситься до особливо небезпечних психотропних речовин, обіг якої відповідно до «Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», затвердженого Постановою КМУ №770 від 06.05.2000 року (із змінами та доповненнями) заборонено. Усвідомлюючи, що придбана нею речовина у своєму складі містить психотропну речовину - 5 F-MDMB-PICA (5-fluoro-MDMB-PICA), ОСОБА_6 помістила її у належний їй рюкзак та почала незаконно зберігати психотропну речовину в особистих речах утримуючи при собі, з метою подальшого незаконного збуту між мешканцями м. Павлограда Дніпропетровської області, в супереч Закону України «Про обіг в Україні наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів» і Закону України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживання ними», з внесеними до них змінами.
28 квітня 2020 року, о 12 год. 16 хв., до чергової частини Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення по лінії «102» про те, що молода дівчина у короткій куртці та синіх джинсах, перебуваючи на ділянці місцевості між багатоквартирними будинками АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 , можливо розповсюджує наркотичні речовини, закопуючи в землю.
У подальшому, у період часу з 13 год. 35 хв. до 14 год. 19 хв., 28 квітня 2020 року, було проведено огляд вказаної ділянки місцевості, де було виявлено згорток невідомої речовини, яку було сховано ОСОБА_6 з метою подальшого збуту, напередодні проведення слідчої дії.
Під час проведення 28 квітня 2020 року затримання підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_6 та в ході проведенні обшуку затриманої особи, було виявлено та вилучено сліп-пакети, заповнені згортками речовини, серед яких: речовина, рослинного походження, зеленого кольору, загальною масою 1,862 г, яка у своєму складі містить 5 F-MDMB-PICA (5-fluoro- MDMB-PICA), масою 0,049 г., яка відноситься до особливо небезпечних психотропних речовин, обіг яких заборонено.
Таким чином, ОСОБА_6 , з корисливої зацікавленості, з метою отримання наживи від незаконного продажу психотропних речовин, незаконно придбала та зберігала з метою збуту психотропну речовину, обіг якої заборонено - 5 F-MDMB-PICA (5-fluoro- MDMB-PICA) масою 0,049 г., тим самим порушивши вимоги Закону України «Про обіг в Україні наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів» і Закону України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживання ними», з внесеними до них змінами.

На думку слідчого, що погоджено з прокурором, відносно підозрюваної ОСОБА_6 має бути застосований запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою у зв`язку з обґрунтованою підозрою у вчиненні нею злочину, що в свою чергу є підставою для застосування запобіжного заходу. Крім того в ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків невиконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а саме можливість переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.
У судовому засіданні слідчий підтримала клопотання, просила його задовольнити.
Прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити.
Підозрювана ОСОБА_6 підозру визнала, просила застосувати до неї запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Пояснила, що має постійне місце проживання, має подругу яка зможе її утримувати на період знаходження її під домашнім арештом.
Захисник адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні просив задовольнити клопотання частково та застосувати до ОСОБА_6 цілодобовий домашній арешт. Просив врахувати що остання повністю визнала підозру, приймала участь у слідчих діях та добровільно вказала на місця в яких залишила наркотичну речовину. ОСОБА_6 має місце проживання, має подругу яка зможе утримувати її на період домашнього арешту. За період перебування в слідчому ізоляторі усвідомила скоєне та щиро покаялась. Ризики зазначені слідчим та прокурором вважає сумнівними та недоведеними. Крім того, просив зменшити розмір застави оскільки сума 168 080 грн. є непомірною для його підзахисної.

Вивчивши клопотання слідчого та матеріали додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання слідчого, зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання слідчого між собою, та в сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням приходжу до наступного висновку.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора.

Слідчим доведено, що відносно підозрюваної ОСОБА_6 провадиться досудове розслідування, оскільки даний факт за № 0000714 від 28 квітня 2020 року зареєстрований в Єдиному реєстрі досудових розслідувань.

Встановлено, що ОСОБА_6 було затримано 28 квітня 2020 року о 12:18 год. працівниками поліції, тому згідно ст. 209 КПК України момент затримання вважається о 12:18 год. 28 квітня 2020 року.

29 квітня 2020 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

29 квітня 2020 року підозрюваною було отримано копію клопотання з доданими матеріалами про застосування відносно неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно п.п. 1-5 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Окрім того, статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

На виконання вказаних вимог Закону, відповідно до матеріалів клопотання відносно ОСОБА_6 , остання є особою, яка підозрюється у вчиненні злочину, який відповідно до ст. 12 КК України, є тяжким злочином, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від шести до десяти років, не одружена, не працює, не має постійного джерела доходу, з січня 2020 року, як пояснила підозрювана, її доходом є кошти отримані за розповсюдження наркотичних засобів, раніше не судима.

Додані до клопотання : висновок експерта № 19/104/-8/2169 від 29.04.2020 року, відповідно до якого надана на експертизу 28.04.2020 року, виявлена та вилучена під час проведення особистого обшуку підозрюваної ОСОБА_6 речовина, рослинного походження, зеленого кольору, загальною масою 1,862 г., у своєму складі містить 5 F-MDMB-PICA (5-fluoro- MDMB-PICA), масою 0,049 г., та відноситься до особливо небезпечних психотропних речовин, обіг яких заборонено; протокол огляду місцевості від 28.04.2020 року згідно якого, під час проведення 28 квітня 2020 року огляду ділянки місцевості біля будинку № 19 по вул. Комарова, м. Павлограда Дніпропетровської області, було виявлено та вилучено згорток з невідомою подрібненою речовиною, рослинного походження, на місце заховання якої вказала учасниця слідчої дії підозрювана ОСОБА_6 ; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, від 28 квітня 2020 року, згідно якого, під час проведення особистого обшуку, у підозрюваної ОСОБА_6 були виявлені та вилучені згортки речовини, синього та червоного кольору, в стік-пакетах є вагомими і достатньо повно обґрунтовують підозру відносно ОСОБА_6 щодо вчинення останньою кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
Враховуючи те, що обґрунтованість підозри підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю вагомих доказів, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений слідчим суддею, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, що їй інкримінується.

Крім того, під час визначення підстав для застосування конкретного виду запобіжних заходів також слід ураховувати правило, що закріплено ч. 3 ст. 176 КПК України, - слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику чи ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою. Отже, ще однією складовою підстав застосування конкретного запобіжного заходу є наявність відомостей про те, що іншими запобіжними заходами виконання завдання кримінального провадження є неможливим.

У судовому засіданні слідчим та прокурором доведена наявність ризиків щодо можливості підозрюваної переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення і тому необхідно застосування саме винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відтак, приходжу до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим не може бути застосованим відносно підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.
У чинність ч. 4 с. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
Враховуючи, що злочин у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 згідно ст. 12 КК України належить до тяжких злочинів, обставини вчиненого злочину, майновий стан підозрюваної, яка тривалий час отримувала дохід тільки від розповсюдження психотропних речовин, що в свою чергу свідчить про високу ймовірність ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, та обґрунтований ризик переховування від органів досудового розслідування та суду, а також те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків та не може бути завідомо непомірним для неї. Суд, враховуючи суспільний резонанс викликаний даним кримінальним правопорушенням, а саме розповсюдженням наркотичних засобів серед мешканців м. Павлограда, вважає за можливе застосувати до підозрюваної розмір застави у сумі 210 200,00 грн., тобто 100 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків, що передбачено ч. 3 ст. 182 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 184, 186, 193, 196, 197, 309, 372, 395 КПК України -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції ОСОБА_4 про застосування до підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Обрати підозрюваній ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка народилася в с. Обіточне, Чернігівського району, Запорізької області, українки, громадянки України, яка має середньо-спеціальну освіту, не працюючу, не одружену, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб, обчислюючи строк тримання під вартою з моменту затримання а саме з 12.18 год. 28 квітня 2020 року до 12 год. 18 хв. 27 червня 2020 року.
Встановити ОСОБА_6 заставу у розмірі 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 210 200 (двісті десять тисяч двісті) грн., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ.
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ.
Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_6 з-під варти у зв`язку з внесенням застави. Після внесення застави підозрювана ОСОБА_6 буде вважатися такою, до якої застосовано запобіжний захід у виді застави.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_6 обов`язки:
1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;
2) не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора, суду з місця проживання м. Дніпро.
У разі внесення застави, строк дії покладених на ОСОБА_6 обов`язків не може перевищувати двох місяців.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваної та її явки за викликом.
У випадку невиконання підозрюваною ОСОБА_6 , покладених обов`язків, застава буде звернута в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України й використана у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Cлідчий суддя: ОСОБА_1