Номер провадження:1-кп/521/1409/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 грудня 2019 року м. Одеса
Малиновським районним судом м. Одеси у складі:
головуючий суддя ОСОБА_1
секретар ОСОБА_2
прокурор ОСОБА_3
захисник ОСОБА_4
за участі обвинуваченого ОСОБА_5
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Одеси питання щодо доцільності продовження терміну перебування під вартою ОСОБА_5 за кримінальним провадженням у скоєнні злочину, передбаченого ч.2 ст. 194 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Прокурор звернувся до суду з клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просив його задовольнити, посилаючись на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та посилаючись на обставини, які на його думку свідчать про їх наявність.
Сторона захисту просила обрати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.
Вислухавши думку сторін, суд вважає, що клопотання сторони обвинувачення щодо продовження строку тримання під вартою необхідно задовольнити з наступних підстав.
ОСОБА_5 обвинувачується, у скоєнні злочину, який відноситься до категорії тяжких злочинів. У практиці ЄСПЛ визначено, що існування обґрунтованої підозри (обвинувачення) щодо вчинення особливо тяжкого злочину на початковому етапі розслідування виправдовує тримання під вартою. Хоча, поряд з цим Суд неодноразово зазначав, що тяжкість обвинувачення не може сама по собі бути виправданням тривалих періодів тримання під вартою (рішення у справі «Єчус проти Литви»). Таким чином, тяжкість покарання на даному етапі ще може свідчити про наявність ризику переховування від органу досудового розслідування або суду (п.1 ч.1 ст. 177 КПК України).
Щодо обрання альтернативного запобіжного заходу, то відповідно до ч.3 ст. 5 Конвенції звільнення особи може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання, проте сторона захисту не надала таких гарантій.
Також, при вирішенні питання про продовження терміну дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд також враховує і інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме: вік та стан здоров`я відсутність відомостей щодо неможливості перебування під вартою; розмір шкоди у завданні якої обвинувачується.
Вирішуючи питання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого, суд враховує вимоги ст.ст. 5, 6 «Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод» та положень, встановлених у рішеннях Європейського суду з прав людини щодо необхідності дотримання розумних строків тримання особи під вартою.
Все вищевикладене, в сукупності, свідчить, щодо доцільності продовження терміну дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому та обмеження його конституційних прав в даному випадку, є виправданим і таким, що відповідає практиці ЄСПЛ.
Обставин, передбачених ч.2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для продовження строків тримання під вартою обвинуваченому, судом не встановлено.
Враховуючи положення ч.3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України з урахуванням ч.4 ст. 182 КПК України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 331 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_5 на 60 днів, тобто до 09.02.2020 року, включно.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 84080 (вісімдесят чотири тисячі вісімдесят) гривень.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу. Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до суду;

2) не відлучатися з м. Одеси без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена протягом 7 днів до Одеського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Головуючий суддя: ОСОБА_1