Справа № 643/2695/20
Провадження № 1-кс/643/1115/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20.02.2020 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові погоджене з прокурором клопотання слідчого Московського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000110 від 25.09.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, за спеціальністю реставратор, перебуває у цивільному шлюбі, має чотирьох дітей ОСОБА_7 , 2012 р.н., ОСОБА_8 , 2010 р.н., ОСОБА_9 , 2008 р.н. та ОСОБА_10 , 2006 р.н., офіційно не працевлаштованого, в силу ст. 89 КК України не судимий, зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , -

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_6 підозрюється органом досудового розслідування у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст, 307 КК України, а саме у незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту, а також незаконному збуті наркотичних засобів, вчиненому повторно.

Слідчий, посилаючись на обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання до 10 років позбавлення волі з конфіскацією майна, ті факти, що останній не має законних джерел заробітку, утриманням родини не займається, раніше притягався до кримінальної відповідальності вважає, що ОСОБА_6 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання, вчинити інше кримінальне правопорушення чи чинити тиск на свідків з метою зміни останніми своїх показань.

З метою запобігання переліченим ризикам слідчий просить застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В суді прокурор підтримав клопотання.

Підозрюваний вину у інкримінованому злочині визнав в повному обсязі та зазначив, що не буде переховуватись від слідства, так як має чотирьох дітей, важкохворих батьків, разом з якими мешкає та які потребують його допомоги, злочин вчинив через скрутне матеріальне становище, проте наміру продовжувати злочинну діяльність не має, так як розуміє відповідальність за свої дії. Просив відмовити у задоволенні клопотання та обрати йому більш м`який запобіжний захід.

Захисник підтримала думку підзахисного та, враховуючи позицію останнього щодо повного визнання вини, перебування на його утриманні чотирьох малолітніх дітей, а також тяжкохворих батьків, що зменшує ризик переховування від органів досудового розслідування, відсутність наміру вчиняти злочини в майбутньому та впливати на свідків просила обрати ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, якого буде достатньо для запобігання переліченим прокурором ризиків.

Розглянувши клопотання, заслухавши думку сторін кримінального провадження, слідчий суддя встановив наступне: ОСОБА_6 раніше не судимий в силу ст. 89 КК України, підозрюється у скоєнні тяжкого кримінального правопорушення, має зареєстроване місце проживання де мешкає разом з батьками, цивільною дружиною та двома малолітніми дітьми від даного шлюбу, крім того, має двох доньок від попереднього шлюбу та, зі слів, приймає участь в їх утриманні та вихованні за домовленістю з їх матір`ю, офіційно не працевлаштований, зі слів працює на будівництві. Батьки, відповідно до наданих медичних документів є тяжко хронічно хворими, такими, що перенесли інсульт та потребують лікарського нагляду й стороннього догляду.

Слідчий просить застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на наявність підстав, передбачених ст. 177 КПК України, у вигляді обгрунтованої підозри та ризиків переховування підозрюваної від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України передбачено, що наявність обґрунтованої підозри, існування хоча б одного з ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні мають встановлюватись слідчим суддею під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Крім того, згідно ч. 1 ст. 178 КПК України при обранні запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, сред яких, крім іншого: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватою, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, репутацію підозрюваного, його майновий стан, наявність судимостей у підозрюваного тощо.

Дослідивши надані сторонами докази, оцінивши в сукупності всі обставини, взявши до уваги дані, що характеризують особистість підозрюваного, врахувавши його відношення до скоєного, конкретні обставини кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність достатніх та необхідних даних, які б вказували на наявність всіх ризиків, зазначених прокурором.

Так, ОСОБА_6 визнав вину у інкримінованому йому кримінальному правопорушенні, висловив щире каяття у скоєному та дав змістовні показання з обставин кримінального правопорушення, чим сприяє досудовому розслідуванню. Вказані обставини наряду з тим, що підозрюваний не судимий, має доволі міцні соціальні зв`язки, на що вказує наявність родини, дітей та батьків похилого віку, з якими підозрюваний мешкає за однією адресою, свідчить про відсутність ризику переховування від органів досудового розслідування та незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні.

Лише тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 2 ст. 307 КК України та наявність ризику вчинення іншого злочину, який хоча й мінімальний, проте все ж таки існує, з погляду на мотиви, якими керувався підозрюваний під час вчинення даного кримінального правопорушення, не є беззаперечною підставою для обрання найсуворішого запобіжного заходу, так як мають враховуватись в сукупності з іншими обставинами.

З погляду на викладене слідчий суддя вважає, що прокурором не доведена обставина, передбачена п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частина 4 ст. 194 КПК України вказує, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

З погляду на викладене суд дійшов висновку про відсутність підстав для застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та вбачає можливим застосувати до останньої запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 176-178, 181, 184, 193, 194, 196, 309, 372, 395 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Відмовити в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000110 від 25.09.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України відносно ОСОБА_6 , звільнивши останнього з під варти в залі суду.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, поклавши на останнього обов`язки у вигляді:

-заборони залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 в період часу з 21:00 до 07:00 години.

-заборони залишати межі м. Харкова без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-заборони спілкуватись з свідками у даному кримінальному провадженні без присутності слідчого, прокурора або суду;

- докласти зусиль до офіційного працевлаштування та повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця проживання та/або роботи;

-прибувати за кожною вимогою до суду, прокурора чи органу досудового розслідування.

Ухвала діє протягом 2-х місяців з моменту її постановлення, але не більше строку досудового розслідування і може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Копію ухвали отримав «____»_________2020 року о ________ годині.