Провадження №1-кс/447/22/20
Справа №447/1176/19
У Х В А Л А
щодо заяви про відвід

17.01.2020 суддя Миколаївського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянув в м. Миколаїв Львівської області заяву потерпілого ОСОБА_3 щодо відводу слідчого судді ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000117,

встановив:

31.12.2019 в Миколаївський районний суд Львівської області надійшла заява потерпілого щодо відводу слідчого судді ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000117. В обгрунтування заяви наведено те, що під час вирішення питання про відкриття провадження за скаргою потерпілого слідчий суддя відмовив у відкритті провадження. В ухвалі слідчий суддя зазначив, що зі змісту скарги неможливо встановити, які дії чи бездіяльність слідчого оскаржуються і чи можуть вони бути предметом оскарження. Така ухвала слідчого судді була скасована судом апляційної інстанції. Тому, у потерпілого є обгрунтовані підстави сумніватися у об`єктивності чи неупередженості судді.

Від потерпілого надійшло клопотання про відкладення судового засідання, оскільки він зайнятий у іншому судовому засіданні в іншому суді.

Потерпілий був належно повідомлений про час і місце проведення судового засідання. У клопотанні про відкладення судового засідання потерпілий не зазначив у розгляді якої справи він бере участь і не долучено документів, які б підтверджували поважну причину його неявки у судове засідання. Враховуючи наведене, суд доходить висновку, що у відкладенні засідання слід відмовити з метою дотримання розумних строків розгляду скарги потерпілого на рішення слідчого.

Інші учасники судового провадження у засідання не з`явилися, однак, їх неявка не перешкоджає розгляду заяви.

Згідно зі ст.75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно з п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, а наявність безсторонності повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (рішення ЄСПЛ у справі Білуха проти України, N 33949/02, п.49).

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Потерпілий не навів доказів того, що суддя проявляє особисту неупередженість. Твердження щодо скасування ухвали судом апеляційної інстанції не можуть бути підставою для сумнівів в безсторонності суду, оскільки завданням суду апеляційної інстанції є виправлення можливих помилок, яких допускається суд І інстанції. Суд апеляційної інстанції повернув справу для продовження розгляду. У тексті скасованої ухвали суддя не зазначив тверджень, що свідчили б про його упередженість при розгляді скарги.

Враховуючи вищенаведене, суд доходить висновку, що у задоволенні заяви слід відмовити.

Керуючись ст.81 КПК України, суд,

постановив:

Відмовити у задоволенні заяви потерпілого ОСОБА_3 щодо відводу слідчого судді ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000117.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1