Справа №:755/486/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"08" лютого 2020 р. м.Київ

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Дніпровського районного суду м.Києва, клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП в м.Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 , про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0008106 та додані до нього матеріали відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Миколаєва, громадянина України, не військовозобов`язаного, освіта середня, офіційно не працюючого, розлученого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:

- 10.09.2009 року вироком Приморського районного суду м.Одеса за ч.1 ст.263 КК України до 2 років позбавлення волі, на підставі ст. 75, 76 КК України з іспитовим строком - 1 рік 6 місяців;

- 18.10.2013 року вироком Приморського районного суду м.Одеса за ч.2 ст.186, ч.1 ст.185, ч.2 ст.185, ч.3 ст.357, ст.70, ст.72 КК України до 4 років позбавлення волі, відповідно до ст.71 КК України 4 роки 3 місяці позбавлення волі;

- 05.11.2014 року вироком Малиновського районного суду м.Одеса за ч.2 ст.122 КК України до 1 року позбавлення волі, відповідно до ч.4 ст.70 КК України - 4 роки 1 місяць позбавлення волі, звільнений 01.09.2016 року за відбуттям строку покарання;

- 05.12.2016 року вироком Малиновського районного суду м.Одеса за ч.1 ст.263 КК України до 3 роки позбавлення волі, відповідно до ст.75, 76 КК України з іспитовим строком - 2 роки,

підозрюваного в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,
захисника адвоката ОСОБА_6 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
В С Т А Н О В И В:
08.02.2020 року слідчий СВ Дніпровського УП ГУНП в м.Києві ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0008106 відносно ОСОБА_5 .

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 29.07.2019, приблизно о 20-10 годині, ОСОБА_5 , перебуваючи разом з особою, відносно якої виділено матеріали в окреме провадження, за адресою: АДРЕСА_3 , побачили припаркований автомобіль марки «ЗАЗ 1102», д.н.з. НОМЕР_1 , належний потерпілому ОСОБА_7 , вартістю 17000 гривень. В цей час у останніх виник злочинний умисел на незаконне заволодіння вказаним автотранспортом, внаслідок чого ОСОБА_5 вступив в злочинну змову з особою, відносно якої виділено матеріали в окреме провадження, з чітким розподіленням ролей, згідно яких мав за допомогою викрутки, яку мав при собі, відчинити двері автотранспорту, після чого під`єднати проводи запалювання та завести останній, а особа, матеріали відносно якої виділені матеріали в окреме провадження, мала знаходитися неподалік та оцінювати оточуючу обстановку, щоб сторонні особи не змогли вчинити перешкоди для вчинення запланованого злочину.
Надалі, продовжуючи свої злочинні дії, направлені на незаконне заволодіння автотранспортом, діючи згідно узгодженого раніше плану ОСОБА_5 за допомогою викрутки, яку мав при собі відкрив водійські двері, після чого під`єднав проводи запалювання та завів автомобіль, після чого особа, відносно якого матеріали виділені в окреме провадження, яка до цього знаходилася неподалік та слідкувала за оточуючою обстановкою, сів на переднє пасажирське сидіння, двері до якого йому відчинив ОСОБА_5 . Реалізовуючи свої злочинні наміри до кінця особа, відносно якої матеріали виділені в окреме провадження, та ОСОБА_5 , знаходячись у вказаному автомобілі, з місця вчинення злочину зникли, розпорядившись викраденим на власний розсуд.
Своїми злочинним діями завдали матеріального збитку потерпілому ОСОБА_7 на загальну суму 17000 гривень.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, а саме у вчиненні незаконного заволодіння транспортом, вчиненого за попередньою змовою групою осіб.
31.07.2019 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 289 КК України.

01.08.2019 року слідчим суддею Дніпровського районного суду м.Києва підозрюваному ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання піл вартою строком до 28 вересня 2019 року включно, з визначенням застави у розмірі тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 576730 гривень, які в подальшому були внесені та ОСОБА_5 був звільнений.

На думку слідчого, підставою для повідомлення про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, є наявність достатніх доказів, зібраних під час проведення досудового розслідування, а саме: протоколом прийняття заяви від ОСОБА_7 , від 29.07.2019, про вчинення щодо нього злочину, передбаченого ч.2 ст.289 КК України; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 31.07.2019, в якому остання повідомила, що бачила як двоє осіб, вказавши їх прикмети та одяг, в якому останні були, вчинили незаконне заволодіння транспортним засобом, автомобілем марки «ЗАЗ 1102», д.н.з. НОМЕР_1 ; протокол допиту свідка ОСОБА_9 , в якому останній повідомляє про обставини затримання ОСОБА_5 та особи, матеріали відносно якої виділені в окреме провадження; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , в якому останній повідомляє про обставини затримання ОСОБА_5 та особи, матеріали відносно якої виділені в окреме провадження; протоколом допиту підозрюваної особи, матеріали відносно якої виділені в окреме провадження від 30.07.2019, який повідомив про обставини вчинення злочину; протоколом додаткового допиту підозрюваного особи, матеріали відносно якої виділені в окреме провадження., в якому останній більш детально повідомив про обставини вчинення злочину; протоколом перегляду цифрового запису з камер спостереження з відеокамер « Безпечне місто» з підозрюваною особою, матеріали відносно якої виділені в окреме провадження на якому зображено рух автомобілю марки « ЗАЗ 1102», д.н.з. НОМЕР_1 , за кермом особи, яку особа, матеріали відносно якої виділені в окреме провадження. впізнав як ОСОБА_5 ; іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Слідчий вважає, що відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою до застосування відносно ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним злочину, що відноситься до категорії тяжких злочинів, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, з конфіскацією майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

На думку слідчого, ризиком того, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності, крім того, відносно останнього є ряд кримінальних проваджень, в яких обвинувальні акти відносно останнього направлені до відповідних судів та на даний час тривають розгляди по суті, а також той факт, що ОСОБА_5 по вказаному кримінальному провадженню передбаченому ч.2 ст.289 КК України 10.09.2019 вніс заставу, після чого не повідомивши свого місця проживання переховувався від органів досудового розслідування, останній неодноразово був викликаний слідчим до слідчого відділу Дніпровського управління поліції ГУНП в м. Києві, для проведення слідчих дій, однак на виклики не з`являвся. Крім того, ОСОБА_5 був 27.09.2019 року оголошений в розшук, та надалі 13.01.2020 року місцезнаходження підозрюваного було встановлено та 14.01.2020 року до Дніпровського районного суду м. Києва було подане клопотання про обрання запобіжного заходу відносно нього у вигляді тримання під вартою, де під час розгляду клопотання слідчим суддею було прийнято рішення, щодо перенесення розгляду на наступний день, тобто 15.01.2020 року на 14-30 год, про що підозрюваний ОСОБА_5 був повідомлений під підпис, однак в назначений день та час, останній до зали суду не з`явився, про поважні причини, своєї неявки не повідомив.

Ризиком того, що ОСОБА_5 може незаконно впливати на потерпілу та свідків є те, що підозрюваний шляхом підмовляння, підкупу, погроз може схиляти їх до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування.

Ризиком того, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що підозрюваний офіційно не працевлаштований, не має належного джерела прибутку та до цього часу вчиняв аналогічні злочини та продовжує їх вчиняти.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 може іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування.

Також необхідно врахувати обставини, передбачені ст.178 КК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, покарання за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, відсутність у нього постійного місця проживання, роботи та навчання, майновий стан, з урахуванням його репутації, віку та стану здоров`я.

Під час проведення досудового розслідування, не отримано даних про те, що підозрюваний ОСОБА_5 , не може утримуватись в умовах державної установи «Київський слідчий ізолятор».

На думку слідчого, вищевикладене свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, які передбачені п.п.1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, забезпечення належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та його належну поведінку, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з підстав, викладених у ньому, і стверджував, що вжиття більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, є недостатньою мірою для підозрюваного, з огляду на обставини скоєного та ризики, які існують. Просив суд змінити запобіжний захід у вигляді застави на взяття під варту без визначення розміру застави, оскільки раніше обраний запобіжний захід у вигляді застави було порушено підозрюваним.

Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання заперечували, просили застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою. При цьому підозрюваний пояснив, що дійсно порушив свої процесуальні обов`язки, на виклик до слідчого не з`являвся, змінив місце проживання, про що не повідомив слідчого.

Вислухавши доводи та пояснення підозрюваного та його захисника, доводи прокурора щодо неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу і дослідивши матеріали справи в їх сукупності, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Судом було встановлено, що 27.09.2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про скоєння злочину, передбаченого ч.2 ст.289 КК України (кримінальне провадження №№0008106).

Відповідно до вимог ст.200 КПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому ст.184 КПК України, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу.

Згідно ч.2 ст.200 КПК України у клопотанні про зміну запобіжного заходу обов`язково зазначаються обставини, які: виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу; існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати.

Клопотання слідчого, погоджене із прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 , оформлене відповідно до вимог ст.ст.184, 200 Кримінального процесуального кодексу України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розпис підозрюваного щодо вручення йому копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу тримання під вартою, а також копій матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ст.200 КПК України.

31.07.2019 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

01.08.2019 року слідчим суддею Дніпровського районного суду м.Києва підозрюваному ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 28 вересня 2019 року включно, з визначенням застави у розмірі тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 576730 гривень, які в подальшому були внесені та ОСОБА_5 був звільнений з-під варти.

Вирішуючи питання про наявність підстав для зміни запобіжного заходу на тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст.177 КПК України.
Відповідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
В судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, наявними у справі допустимими доказами, а саме: протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 31.07.2019; протокол допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту підозрюваної особи, матеріали відносно якої виділені в окреме провадження від 30.07.2019, який повідомив про обставини вчинення злочину; протоколом додаткового допиту підозрюваного особи, матеріали відносно якої виділені в окреме провадження, в якому останній більш детально повідомив про обставини вчинення злочину; протоколом перегляду цифрового запису з камер спостереження з відеокамер « Безпечне місто» з підозрюваною особою, матеріали відносно якої виділені в окреме провадження, на якому зображено рух автомобіля марки « ЗАЗ 1102», д.н.з. НОМЕР_1 , за кермом особи, яку особа, матеріали відносно якої виділені в окреме провадження, впізнав як ОСОБА_5 ; іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Крім того, в судовому засіданні стороною захисту відповідно до положень ч.5 ст.132 КПК України не було надано суду належних і допустимих доказів, які свідчили б про необґрунтованість пред`явленої підозри.
При цьому слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак відповідно до вимог ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Статтею 176 КПК України передбачено, що одним із запобіжних заходів є тримання під вартою.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст.178 КПК України, слідчий суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він підозрюється, репутацію, вік та стан здоров`я, майновий стан підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків.
Так, ОСОБА_5 підозрюється у скоєні злочину, який згідно ст.12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який законом передбачено покарання до восьми років позбавлення волі, раніше судимий за злочини проти власності, офіційно не працевлаштований, законних джерел доходу не має, порушив запобіжний захід у вигляді застави та обов`язки, встановлені ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м.Києва від 01 серпня 2019 року, оскільки змінив місце постійного проживання, не повідомивши слідчого, прокурора та суд, не одноразово не з`являвся на виклики до слідчого.
Вказані вище обставини, а також підвищена суспільна небезпека злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , на думку слідчого судді, дають підстави для висновку, що існують з боку підозрюваного ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме, можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Будь-яких доказів, які б свідчили про те, що ОСОБА_5 страждає на хвороби, які унеможливлюють перебування його під вартою, слідчому судді не надані.
Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст.ст.178, 200 КПК України, а також доведеність прокурором під час судового розгляду клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам, тому клопотання слідчого про зміну запобіжного заходу необхідно задовольнити та застосувати до підозрюваного запобіжний захід тримання під вартою без визначення розміру застави.
При вирішенні даного питання судом також враховано положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
Крім того, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Також ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_5 , чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.
Із урахуванням вищевикладеного, не підлягає задоволенню клопотання стороні захисту про обрання запобіжного у вигляді домашнього арешту.
Відповідно до ст.198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.
Керуючись, ст.ст. 176, 177, 178, 182, 183, 184, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП в м.Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 , про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0008106 та додані до нього матеріали відносно ОСОБА_5 задовольнити.

Змінити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави на тримання під вартою з утриманням у ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, в межах строку досудового розслідування до 08.03.2020 року, без визначення розміру застави.
В задоволенні клопотання сторони захисту про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відмовити.
Ухвала діє в межах строку досудового розслідування до 08.03.2020 року та підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 обчислюється з моменту його фактичного затримання з 02-00 години 08.02.2020 року.

Виконання ухвали доручити начальнику ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Копію ухвали вручити прокурору, підозрюваному, захиснику та направити для виконання до ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Повний текст ухвали оголосити учасникам судового провадження у судовому засіданні о 17-00 годині 10 лютого 2020 року.
Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя Дніпровського районного суду
м. Києва ОСОБА_1