Провадження №1-кс/760/2748/20
Справа №760/6827/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 червня 2020 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах Приватного підприємства «Слалом» про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до слідчого судді з вказаним клопотанням та просив скасувати арешт, накладений ухвалою слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від 23 жовтня 2019 року по справі № 760/28976/19 на земельну ділянку, кадастровий номер :72:063:0054, що за адресою: м. Київ, вул. Стадіонна, 14, власником якої є Київська міська рада () із забороною її розпорядження та використання ПП «Слалом» до прийняття кінцевого рішення по матеріалах кримінального провадження.
Клопотання обґрунтоване тим, що слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_4 постановлено ухвалу від 23 жовтня 2019 року по справі № 760/28976/19 про накладення арешту. Даною ухвалою вирішено: накласти арешт на земельну ділянку, кадастровий номер :72:063:0054, що за адресою: м. Київ, вул. Стадіонна, 14, власником якої є Київська міська рада () із забороною її розпорядження та використання ПП «Слалом» до прийняття кінцевого рішення по матеріалах кримінального провадження.
Як вбачається з ухвали від 23.10.2019 р. по справі № 760/28976/19 у кримінальному провадженні за № 0013611, за вказаною адресою: м. Київ, вул. Стадіонна, 14, на земельній ділянці з кадастровим номером :72:063:0054 розміщений об`єкт незакінченого будівництва, а саме двоповерховий каркас будівлі.
В той самий час зі змісту даної ухвали вбачається, що вказану земельну ділянку, на правах оренди, використовує ПП «Слалом», так слідчий вказує, відповідно до договору оренди земельної ділянки від 22.12.2017 року укладеного між КМР та ПП «Слалом» (), право підприємства на користування земельною ділянкою кадастровий номер :72:063:0054, що за адресою: м . Київ, вул. Стадіонна, 14 закінчилось - 22.12.2018р.
При цьому в ухвалі слідчого судді від 23.10.2019 року відсутні відомості на підставі яких слідчий зробив висновок про відсутність права використання земельної ділянки за адресою: м . Київ, вул. Стадіонна, 14 під час оформлення необхідної дозвільної документації по продовженню строку дії договору оренди між КМР та ПП «Слалом», який у відповідності до відомостей кадастрової справи № А-26308 вже погоджено всіма департаментами КМДА та висновок надано голові комісії для затвердження.
В зв`язку з цим вважає, що арешт накладений на майно яке використовує ПП «Слалом», а саме: земельну ділянку, кадастровий номер :72:063:0054, що за адресою: м. Київ, вул. Стадіонна, 14, користувачем якої, на правах оренди, ПП «Слалом» є недоцільним на момент подання даного клопотання:
На підставі викладеного просив клопотання задовольнити.
Заявник в судове засідання не з`явився, просив клопотання про скасування арешту задовольнити та справу розглядати без його участі.
Прокурор в судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду клопотання повідомлений належним чином про причини неявки не повідомив.
Слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без його участі, оскільки неявка прокурора не є перешкодою для розгляду клопотання про скасування арешту майна по суті.
Врахувавши заяву заявника, дослідивши матеріали справи, прихожу до наступного.
Встановлено, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2019 року по справі № 760/28976/19 накладено арешт на земельну ділянку, кадастровий номер :72:063:0054, що за адресою: м. Київ, вул. Стадіонна, 14, власником якої є Київська міська рада () із забороною її розпорядження та використання ПП «Слалом» до прийняття кінцевого рішення по матеріалах кримінального провадження.
Обґрунтовуючи внесене клопотання сторона кримінального провадження вказувала, що СВ Солом`янського СУ ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0013611 від 21.11.2019 року за ознаками злочину передбаченого ст. 356 КК України.
Згідно витягу із ЄРДР вбачається, що невстановлені особи, самоправно, всупереч встановленому законом порядку, без належного оформлення договорів оренди на землю, розмістили тимчасові споруди для розміщення ринків у Солом`янському районі м. Києва.
Аналізуючи положення кримінально-процесуального законодавства з приводу накладення арешту на майно особи, обов`язковою передумовою, яка обґрунтовує необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, є наявність достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину, наявність обґрунтованої підозри, підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження (ч. 2 ст. 173 КПК України).
При цьому, обов`язок доведення існування зазначеної умови КПК України покладається на орган досудового розслідування.
Накладення арешту на вищевказану земельну ділянку позбавляє ПП «Слалом» права розпорядження та користування нею, що грубо порушує його права, з огляду на такі обставини.
Встановлено, що 13.12.2019 року було направлено адвокатський запит до КП ««Київблагоустрій» виконавчого органу міської ради (Київської міської державної адміністрації).
08 січня 2020 року було отримано відповідь на вказаний вище запит в якому в.о. директора КП «Київблагоустрій» ОСОБА_5 повідомляє, що дійсно за вказаною адресою по АДРЕСА_1 знаходиться п`ять МАФів один з яких визначено демонтувати на підставі рішення Департаменту міського благоустрою КП «Київблагоустрій».
Водночас у своїй відповіді в.о. директора КП «Київблагоустрій» ОСОБА_5 повідомляє, що вказані малі архітектурні форми належать: СПД « ОСОБА_6 », ТОВ «Ява», ПП « ОСОБА_7 », ФОП « ОСОБА_8 » та ФОП « ОСОБА_9 », у відповідності до доручення Департаменту міського благоустрою КП «Київблагоустрій» призначено демонтаж МАФ, що належить ФОП « ОСОБА_9 ».
З метою уточнення отриманої з КП «Київблагоустрій» інформації, 09.01.2020 р. адвокатським об`єднанням «ЮСТУМ» було повторно направлено запит до КП «Київблагоустрій» виконавчого органу міської ради (Київської міської державної адміністрації) з метою встановлення наявності чи відсутності будь-яких порушень в діях ПП «Слалом» під час використані земельної ділянки кадастровий номер :72:063:0054 за адресою: м. Київ, вул. Стадіонна, 14.
21.01.2020 р. було отримано відповідь на вказаний запит, в якій тимчасово виконуючий обов`язки директора ОСОБА_5 повідомив, що за результатами перевірки стану благоустрою за вказаною адресою відповідальною особою підприємства виявлено встановлення огорожі. Роботи проводяться на підставі контрольної картки № 18090104-Сл на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення в зв`язку з встановленням тимчасової огорожі на період будівництва магазину-кондитерської за адресою: м. Київ, вул. Стадіонна, 14 виданої ПП «Слалом» терміном дії до 31.10.2020 р.
В обґрунтування правомірності діяльності ПП «Слалом» та використання в своїй діяльності земельної ділянки з кадастровим номером :72:063:0054 за адресою: м. Київ, вул. Стадіонна, 14 в матеріалах клопотання наявні наступні докази:
ПП «Слалом» у Департаменті ДАБК зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) на будівництво магазину-кондитерської;
ПП «Слалом», 19.04.2018 р. за №318, отримало містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва - будівництво магазину-кондитерської за адресою: м. Київ, вул. Стадіонна, 14 ;
ПП «Слалом», 10.10.2018 р. уклало договір № про надання послуг з оформлення картки про тимчасове порушення благоустрою з КП «Київблагоустрій»;
ПП «Слалом», 27.12.2018 р. отримало контрольну картку №18090104-Сл, що тимчасового порушення благоустрою та його відновлення;
ПП «Слалом», 04.12.2018 р. до Київської міської ради подано лист про продовження договору оренди земельної ділянки від 22.12.2017 р. за № КОП-1302 на підставі чого КМР сформовано кадастрову справу № А-26308;
В рамках вказаної кадастрової справи працівниками Департаменту земельних ресурсів було здійснено обстеження земельної ділянки з кадастровим номером :72:063:0054 та складено акт у відповідності до якого дана земельна ділянка використовується за цільовим призначенням без порушень;
Повідомлення з Київської міської ради від 10.01.2020 р. щодо повідомлення порядку та строків розгляду кадастрової справи А-26308 щодо продовження строку оренди ПП «Слалом» земельної ділянки з кадастровим номером :72:063:0054 на 1 рік;
Орендна плата за користування земельною ділянкою проводиться у відповідності до вимог чинного законодавства України вчасно.
З відповіді Київської міської ради від 15.05.2020 року №08/281-716 вбачається, що Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) підготував та передав до Київської міської ради матеріали кадастрової справи А-26308 з відповідним проектом висновку, відповідно до якого передбачено поновити приватному підприємству «Слалом» на 1 рік договір оренди земельної ділянки від 22.12.2017 року №403 площею 0,0180 га для будівництва, експлуатації та обслуговування магазину продуктів харчування на вул. Стадіонна, 14 у Солом`янському районі м. Києва без прийняття Київською міською радою відповідного рішення.
Виходячи з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно встановлено, що земельна ділянка кадастровий номер :72:063:0054, що за адресою: м. Київ, вул. Стадіонна, 14 на праві приватної власності належить Київській міській раді ().
При цьому відсутня будь які відомості, які б вказували на те, що власник майна Київська міська рада () вказує на незаконність використання земельної ділянки кадастровий номер :72:063:0054, що за адресою: м. Київ, вул. Стадіонна, 14, відсутні будь-які заяви, повідомлення, відповіді уповноважених осіб на предмет незаконного використання даної земельної ділянки.
Закінчення договору оренди земельної ділянки не позбавляє користувача права закінчити будівництво об`єкту нерухомості що розміщується на ній за умови дотримання проектної документації.
Також встановлено, що у вказаному кримінальному провадженні на момент застосування арешту посадових осіб ПП «Слалом» не було допитано, не повідомлялось про підозру та ніким не заявлено цивільний позов, що вказує на відсутність підстав викладених у ч. 1, 2 ст. 170 КПК України щодо накладення арешту з метою забезпечення цивільного позову.
Також органом досудового розслідування не надано даних про те, що нерухоме майно об`єкт незакінченого будівництва, що розташований на земельній ділянці (кадастровий номер :72:063:0054) та/або сама земельна ділянка за адресою: м. Київ, вул. Стадіонна буд. 14, є предметом злочинної діяльності та/або отримано в наслідок злочинних дій.
Відтак, відсутні жодні правові підстави, передбачені ст. 170 КПК України, для арешту, а тому слідчий суддя вважає, що такий арешт накладений необґрунтовано.
Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Європейський суд з прав людини при здійсненні правосуддя неодноразово звертав увагу на: структуру статті 1 Першого протоколу, а саме «три норми»: Ця стаття містить три окремі норми. Перша норма, яка має загальний характер, проголошує принцип мирного володіння майном; друга норма стосується випадків позбавлення майна і підпорядковує його певним умовам - вона міститься в другому реченні частини першої. Третя норма визнає, що держави мають право, зокрема, контролювати використання майна, відповідно до загальних інтересів, шляхом запровадження законів, які вони вважають необхідними для забезпечення такої мети; ця норма міститься в частині другій.
Перед тим як з`ясувати, чи було дотримано першу норму, Суд повинен встановити застосовність у цій справі решти двох норм. Рішення у справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» (Sporrong and Lonnroth v. Sweden) від 23 вересня 1982 р., заяви №№ 7151/75; 7152/75, серія А , № 52.
Крім того, Європейський суд з прав людини наголошує, що втручання у право власності допустиме лише тоді, коли воно переслідує легітимну мету в суспільних інтересах. Але, окрім того, втручання у право безперешкодного користування своїм майном передбачає «справедливу рівновагу» між інтересами суспільства та необхідністю дотримання фундаментальних прав людини.
Суд також наголошує на тому, що втручання, особливо коли воно має розглядатися в контексті частини другої статті 1 Протоколу № 1, має забезпечити «справедливу рівновагу» між вимогами загальних інтересів і вимогами захисту основних прав людини. Важливість забезпечення цієї рівноваги відбивається в структурі статті 1 загалом, а отже, й у частині другій. Має бути розумне співвідношення між засобами, що використовуються, і поставленою метою.
З`ясовуючи, чи дотримано цієї вимоги, суд визнає, що держава має право користуватися широкими межами свободи розсуду як у виборі засобів примусового виконання наказів, так і у з`ясуванні виправданості наслідків такого виконання наказів у світлі загальних інтересів - виконання, що спрямоване на досягнення мети, поставленої даним законом. У таких сферах, як житлова, що відіграє центральну роль у забезпеченні добробуту й економічної політики в сучасному суспільстві, Суд поважатиме законодавчі рішення, якщо вони відповідають загальним інтересам і ґрунтуються на чітко сформульованому розумному вмотивуванні (див. рішення у справі «Мелахер та інші проти Австрії» (Mellacher and Others v. Austria), заяви №№ 10522/83; 11011/84; 11070/84, рішення від 19 грудня 1989 р., п. 48, та у справі «Шассанью та інші проти Франції» (Chassagnou and Others v. France) [GC], від 29 квітня 1999 р., заяви №№ 25088/94, 28331/95 та 28443/95, п. 75). Рішення у справі «"Іммобільяре Саффі" проти Італії» (Immobiliare Saffi v. Italy) [GC] від 28 липня 1999 р., заява № 22774/93, п. 49.
Так, у справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» заявники скаржились на те, що постанова муніципалітету міста Стокгольм, яка дозволяла місцевій владі відчужувати за своїм бажанням практично без обмежень будь-яку власність, порушувала їхнє право власності за статтею 1 Протоколу № 1. Суд ухвалив, що хоч подібне відчуження теоретично залишало за власниками право користуватися та розпоряджатися своєю власністю, однак практично їхні можливості робити це були обмежені настільки, що застосування шведського закону справді порушувало їхнє право на вільне володіння своїм майном.
Розглянувши справу, Суд також підкреслив свою думку про те, що Конвенція у цілому вимагає збереження балансу між інтересами суспільства і основними правами людини, та зауважив, що у випадку позбавлення власності, встановлені обмежень на користування нею чи в інших подібних випадках справедливість вимагає, щоб особам, які постраждали, було надано право оскаржувати рішення уряду з питань позбавлення власності, встановлення контролю за її використанням і було надане відшкодування.
З врахуванням вище викладеного, беручи до уваги практику Європейського суду, слідчий суддя вважає, що на даний час відпала потреба у застосуванні заходів кримінального забезпечення щодо арешту вказаної земельної ділянки.
Відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
У зв`язку з встановленими обставинами, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання.
Керуючись ст.ст. 174, 303, 305-307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2019 року по справі № 760/28976/19 на земельну ділянку, кадастровий номер :72:063:0054, що за адресою: м. Київ, вул. Стадіонна, 14, власником якої є Київська міська рада () із забороною її розпорядження та використання ПП «Слалом» до прийняття кінцевого рішення по матеріалах кримінального провадження.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1