Справа № 369/5789/20
Провадження №1-кс/369/1272/20
УХВАЛА

19.05.2020 м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районнного суду Київської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання Бориспільської міської ради про зняття арешту з майна, -
ВСТАНОВИЛА :
18.05.2020 р. до слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшло клопотання Бориспільської міської ради про зняття арешту з майна.
Дане клопотання надійшло до Києво-Святошинського районного суду Київської області 18.05.2020 року та відповідно до ст. 35 КПК України автоматизованою системою документообігу суду, з урахуванням положень ст. ст. 75, 76 КПК України, було визначено головуючого слідчого суддю по даній скарзі ОСОБА_1 .
Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до переконання, що клопотання слід повернути особі, яка його подала, з наступних підстав.
Відповідно до ст. 215 КПК України, досудове розслідування злочинів здійснюється у формі досудового слідства у порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно ст. 218 КПК України, досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення. Спори про підслідність вирішує керівник органу прокуратури вищого рівня.
Відповідно до ст. 306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими ст. 318 - 380 цього кодексу, з урахуванням положень Глави 26 КПК України.
Як вбачається із матеріалів справи міський голова Бориспільської міської ради ОСОБА_2 звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області з клопотанням у якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 03 листопада 2017 року, на земельну ділянку площею 0, 10 га, що розташована за адресою: Київська область, м. Бориспіль, вул. Головатого, 86 а, кадастровий номер : 06:014:0022.
В обґрунтування вказаного клопотання, Бориспільська міська рада, зазначила, що потреба в подальшому арешті вищевказаної земельної ділянки уже відсутня, тому просили скасувати арешт на вищевказану земельну ділянку.
Кримінальним процесуальним кодексом не визначено правові підстави за скаргами, тому беручи до уваги, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244, ч. 10 ст. 290 КПК), з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад, ч. 1 ст. 306, ч. 3 ст. 234 КПК тощо). Зауважимо, що у таких випадках не можна керуватися положенням ч. 1 ст. 32 КПК, яке, з огляду на зміст цієї статті та її місце у структурі КПК, стосується лише суду, який здійснює кримінальне провадження як орган, що розглядає справу по суті (пункти 20 - 22 ч. 1 ст. 3, ст. 30, ст. 31 КПК), і не регламентує діяльність слідчого судді.
Відповідно до ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається: 1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини; 2) у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.
Отже, клопотання про скасування арешту майна подано з порушенням територіальної підсудності та не може бути розглянуто слідчим суддею Києво-Святошинського районного суду Київської області, тому що місцезнаходженням відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління є м. Київ, вул. Святошинська, 2 А.
З огляду на те, що відповідно до ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо така не підлягає розгляду в цьому суді, відтак приходжу до переконання, що скаргу слід повернути.
Керуючись ст.ст. 303, 304, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИЛА:
Клопотання про зняття арешту з майна - повернути особі, яка її подала.
Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційної інстанції протягом п`яти днів від дня отримання її копії.
Слідчий суддя ОСОБА_1