УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2020 року м. Київ
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 420 201 103 500 000 32 від 13.03.2020, у якому

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Фастова Київської області, громадянка України, з вищою освітою, яка обіймає посаду провідного спеціаліста відділення комплектування ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуває у зареєстрованому шлюбі, має на утриманні неповнолітню дитину, зареєстрована та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , не судима,
підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене прокурором військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_6 клопотання слідчого СУ ГУ НП у Київській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 420 201 103 500 000 32 від 13.03.2020.
На обґрунтування клопотання зазначено, що 11.06.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 368 КК України.

На думку слідчого, існують підстави вважати, що підозрювана може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, вчинити незаконний тиск на свідків у цьому кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та наполягав на його задоволенні з наведених у ньому підстав.

Захисник заперечувала проти задоволення клопотання слідчого, посилаючись на відсутність ризиків у цьому кримінальному провадженні. Вважала, що більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної.

Підозрювана підтримала думку захисника.

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов висновку про таке.

Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» Європейський Суд наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, яка, виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваної ОСОБА_5 ознак інкримінованого злочину.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваної, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку ризику вчинення підозрюваною незаконного тиску на свідків у цьому кримінальному провадженні, слідчий суддя бере до уваги тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою у вчиненні інкримінованого злочину.

Співставлення можливих негативних для підозрюваної наслідків у вигляді призначення покарання до десяти років позбавлення волі у невизначеному майбутньому, тобто у разі визнання її винуватим у вчиненні інкримінованого злочину доводить, що ОСОБА_5 з високою ймовірністю може з вчинити дії, спрямовані на незаконний вплив на свідків у цьому кримінальному провадження з метою зміни останніми наданих раніше показань.

Отже, за результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК.

Водночас, слідчий суддя звертає увагу, що ЄСПЛ у своєму рішенні у справі «Хайредінов проти України» зазначив, що тримання особи під вартою буде свавільним, якщо національні суди не розглянули можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Вказана позиція ЄСПЛ кореспондується з покладеним ч. 3 ст. 176 КПК на слідчого суддю обов`язком відмовити у застосуванні ініційованого стороною обвинувачення запобіжного заходу, якщо прокурор не доведе, що наведені у клопотанні обставини є достатніми для переконання, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти встановленим вище ризикам.
Відповідно до ст. 178 КПК під час вирішення питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК, слідчий суддя зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі вік, міцність соціальних зв`язків у місці його постійного проживання, наявність у нього родини й утриманців; репутацію підозрюваного, його майновий стан тощо.
Таким чином, враховуючи особу підозрюваної, яка раніше не судима, має міцні родинні зв`язки, офіційне та стабільне джерело доходу, слідчий судді дійшов переконання про недоведеність у цьому кримінальному провадженні ризиків вчинення ОСОБА_5 дій, спрямованих на переховування від органу досудового розслідування, а також вчинення іншого кримінального правопорушення.

Враховуючи перелічене, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором не доведено, що належну процесуальну поведінку підозрюваного не зможе забезпечити інший, менш суворий, ніж тримання під вартою, запобіжний захід.
Зазначені обставини приводять слідчого суддю до переконання, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний час доби зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176-178, 181, 193, 194, 206, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
У задоволенні клопотання слідчого СУ ГУ НП у Київській області ОСОБА_7 відмовити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту та покласти на неї такі обов`язки:

- не залишати місце постійного проживання за адресою АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду (в залежності від стадії кримінального провадження);

- прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду (в залежності від стадії кримінального провадження);

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Строк дії цієї ухвали встановити по 11 серпня 2020 року включно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на органи Національної поліції за місцем мешкання ОСОБА_5 .
На ухвалу прокурором, підозрюваною, її захисником упродовж п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1