Справа № 194/2158/19
Номер провадженняя № 1-кс/194/741/19
УХВАЛА
24 грудня 2019 року м. Тернівка

Слідчий суддя Тернівського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання слідчого СВ Тернівського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Тернівського відділу Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000568, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 грудня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Тернівського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Тернівського відділу Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 про арешт майна, вилученого в ході обшуку 20 грудня 2019 року в приміщенні, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 , яке перебуває у власності ОСОБА_4 , а саме: 5 системних блоків марки «Fujitsu» в зібраному стані, 3 системні блоки марки «Siemens» в зібраному стані, 7 системних блоків марки «Dell» в зібраному стані, 1 системний блок марки «IBM» в зібраному стані, 1 системний блок марки «Lenovo» в зібраному стані, 2 системних блоків марки «Frina» в зібраному стані, 1 системний блок марки «5KP315J» в зібраному стані, 2 системних блоків марки «Optiplex» в зібраному стані, грошові купюри на загальну суму 483 грн., та копії документів разом з зошитом перевірок, шляхом позбавлення права особи на відчуження, знищення та користування вилученим майном, з метою забезпечення збереження речових доказів, або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Дослідивши клопотання слідчого про арешт майна на предмет його відповідності вимогам ст. 171 КПК України, приходжу до наступних висновків.
Частиною 2 ст. 171 КПК України передбачено, що у клопотанні прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1,2 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
За приписами ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
До даного клопотання прокурором додано:
Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000568 від 19 грудня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 203-2 КК України;
протокол обшуку від 19 грудня 2019 року;
протокол допиту свідка ОСОБА_5 від 20 грудня 2019 року.
Так, слідчим в клопотанні про арешт майна не зазначено власника або законного володільця вилученого майна, ідентифікуючи ознаки системних блоків та їх серійні номери, ідентифікуючи ознаки та серійні номери грошових коштів, та яку саме службову документацію слід арештувати, не зазначено, що дані речі визнано речовими доказами по справі, а також не надано постанову про визнання речових доказів.
Крім того, слідчий просить винести ухвалу про арешт тайна, вилученого в ході обшуку 20 грудня 2019 року, а до клопотання додає протокол обшуку від 19 грудня 2019 року.
Отже, слідчий суддя вважає, що працівники правоохоронних органів формально підійшли до слідчих розшукових дій та не встановлювали взагалі власників або законних володільців вищезазначеного майна, осіб, які користуються даним майном, що позбавляє прийняти законне та обґрунтоване рішення по справі, оскільки це має суттєве значення при розгляді даного клопотання та які мають право приймати участь при розгляді даного клопотання.
Слідчим не додано за можливості до клопотання документів, які підтверджують право власності на майно (системні блоки, грошові кошти, документи та зошити перевірок), що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання не відповідає вимогам ст. 171 КПК України, що згідно з положеннями ч. 3 ст. 172 КПК України є підставою для його повернення, з наданням слідчому строку для усунення недоліків протягом 72 годин.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 171, 172 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Тернівського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Тернівського відділу Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000568, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 грудня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК повернути прокурору для усунення недоліків.
Встановити строк для усунення зазначених у клопотанні недоліків протягом 72 годин з моменту отримання копії ухвали.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1