Справа № 953/5959/20
н/п 1-кс/953/3068/20
"13" квітня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,

13 квітня 2019р. до суду надійшло клопотання прокурора ОСОБА_3 про арешт квартири АДРЕСА_1 , належної ОСОБА_4 .
Також прокурор зазначає, що за документами інвентаризаційної справи право власності на квартиру АДРЕСА_1 належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 помер. Відповідно до даних з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, 26.11.2018 працівником Харківської філії комунального підприємства «Агенція адміністративних послуг» ОСОБА_5 на підставі довідки КП «Харківське міське БТІ» № 1042536 від 09.08.2018 до реєстру внесені відомості про реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_4 . Довідку в КП «Харківське міське БТІ» № 1042536 від 09.08.2018 отримував представник ОСОБА_4 за довіреністю, посвідченою 07.08.2018 ТОВ «Харківський міський інформаційний центр», тобто після його фактичної смерті ОСОБА_4 . Зазначене свідчить про надання до КП «Харківське міське БТІ» підроблених документів та подальшої реєстрації права власності на квартиру за померлим для можливості подальшого розпорядження квартирою по підробленим документам та продаж її добросовісному набувачеві.
Прокурор до судового засідання не з`явилась, подала заяву, в якій клопотання підтримала, просила справу розглянути за своєї відсутності.
Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання, витяг з ЄРДР, доходить наступного:
Як вбачається зі свідоцтва про право власності на житло від 06.03.2009 р. № НОМЕР_1 , квартира АДРЕСА_1 належить ОСОБА_4 (а.с.7).
ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що вбачається з довідки Харківського міського відділу реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального Міністерства юстиції від 10.01.2020 №133/22.1-22-09 (а.с.7).
Відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину…Завданням арешту майна є запобігання можливості приховування, знищення, використання, перетворення, пресування та відчуження майна. З метою забезпечення схоронності речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
При тому, ст. 98 КПК України визначає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
У відповідності до п.5, п.6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Положеннями ч.4 ст.173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
З урахуванням викладеного, на виконання вимог ч.1 ст. 173 КПК України прокурор довела слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст.170 КПК України, оскільки вищевказана квартира є об`єктом кримінально протиправних дій, її арешт має значення для забезпечення кримінального провадження, а тому клопотання підлягає задоволенню шляхом накладення арешту без заборони користування нерухомим майном.
У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, за неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання не здійснюється.
Керуючись ст. ст.107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт без заборони користування на квартиру АДРЕСА_1 , належну ОСОБА_4 .
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, відсутніми при проголошенні в той же строк з моменту отримання її копії.

Слідчий суддя: