Справа № 211/6376/19
Провадження № 1-кс/211/89/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2020 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:
головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3
скаржників адвокатів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , слідчого ОСОБА_7
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Кривому Розі скаргу захисника адвоката ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 на повідомлення про підозру у кримінальному провадженні №0001416 від 04.10.2019 року за ч.2 ст.289 КК України,-

встановив:

До Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу надійшла скарга адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_6 на повідомлення про підозру у кримінальному провадженні №0001416 від 04.10.2019 року за ч.2 ст.289 КК України.
У скарзі адвокат ОСОБА_4 порушує питання про скасування повідомлення про підозру у кримінальному провадженні №0001416 від 04.10.2019 року за ч.2 ст.289 КК України відносно ОСОБА_6 . Вказує, що жодних належних доказів, що підозрюваний здійснив злочинне діяння, передбачене ч. 2 ст. 289 КК України у матеріалах кримінального провадження немає.
18.11.2019 року старшим слідчим Довгинцівського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 було повідомлено про підозру ОСОБА_6 за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001416 від 04.10.2019 року. Повідомлення про підозру погоджено прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_8 . В повідомленні про підозру зазначено, що 18.09.2019 року, приблизно о 21.00 год. гр. ОСОБА_9 , переслідуючи корисливу мету, маючи заздалегідь спланований злочинний намір, направлений на незаконне заволодіння автомобілем, прибув за адресою мешкання ОСОБА_6 з пропозицією вчинити крадіжку автомобіля марки УАЗ…, вони разом направились до будинку АДРЕСА_1 . Цього ж дня, приблизно о 23.00 год., вже реалізуючи свій злочинний намір, направлений на незаконне заволодіння вищевказаним транспортним засобом, переслідуючи корисливу мету та маючи прямий умисел, скориставшись відсутністю уваги з боку свідків та очевидців, протиправно через незачинені двері проник до салон автомобіля, потім підїхав задньою частиною».
Адвокатом зазначено, що, у тексті повідомлення про підозру -18.11.2019 року відсутні взагалі посилання на докази, які обґрунтовані на підставі зібраних органом досудового розслідування, відсутня конкретизація, хто саме вчиняв дії направлені на незаконне заволодіння даним транспортним засобом, більш того, нічим не підтверджена попередня змова. Адвокат звертає увагу суду, що орган досудового розслідування під час повідомлення про підозру ОСОБА_6 18.11.2019 року чітко на вказав про беззаперечність фактів викладених у тексті підозри та не посилався на зібрані у зв`язку із цим доказами під час проведення процесуальних дій до пред`явлення підозри. Даний факт йде у розріз із п. 1, 2 ч. 1 ст. 91 КПК України, так як у кримінальному провадженні підлягає доказуванню подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення) та винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінатьного правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення. Адвокат ОСОБА_4 , зазначає, про те, що ухвалою Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу у справі № 211/6376/19 пров. № 1-кс/211/2010/19 було задоволено відвід слідчого Довгинцівського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_10 , в зв`язку з упередженим ставленням до підозрюваного ОСОБА_6 та проведенню досудового розслідування, 21.12.2019 року ухвалою слідчого судді Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу у справі № 211/6376/19 пров. № 1-кс/211/2018/19 було задоволено відвід процесуальному керівнику у даному кримінальному провадженні прокурору Криворізької місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_8 з формулюванням «сумніви в неупередженості прокурора обгрунтовані». Оскільки оскаржуване повідомлення про підозру ОСОБА_6 за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001416 від 04.10.2019 року було погоджено саме прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_8 , то обставина його відводу є, також, підставою для задоволення поданої скарги. За таких обставин вважає підозру необґрунтованою такою, що підлягає до скасування.
В судовому засіданні адвокати захисники ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , кожна окремо, скаргу з наведених в ній підстав підтримали, просили скасувати повідомлення про підозру у кримінальному провадженні №0001416 від 04.10.2019 року за ч.2 ст.289 КК України. ОСОБА_6 в судовому засіданні підтримав позицію захисників.
Слідчий ОСОБА_7 в судовому засіданні проти задоволення скарги заперечував, просив у її задоволенні відмовити, посилаючись на обґрунтованість пред`явленої підозри.
Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні просив у задоволенні скарги відмовити , посилаючись на її необґрунтованість.
Слідчий суддя, заслухавши думку захисників, ОСОБА_6 , які просили скаргу задовольнити, слідчого та прокурора, які просили у задоволенні скарги відмовити, дослідивши матеріали скарги, та вивчивши матеріали кримінального провадження, які стали підставою для повідомлення про підозру, приходить до висновку про необхідність задоволення скарги, виходячи із наступного.
Відповідно до п.10 ч.1 ст.303КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Так, відповідно до змісту статті 276 КПК України, повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, зокрема за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. У статті 277 КПК України визначено, що письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім.»я та по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення. Відповідно до змісту ч.ч. 1, 2 ст. 111 КПК України, повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію. Повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків не прибуття особи.
Слідчим суддею встановлено, що Слідчим Довгинцівського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001416 від 04.10.2019 року за ч.2 ст.289 КК України.
18.11.2019 року старшим слідчим Довгинцівського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 було повідомлено про підозру ОСОБА_6 за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001416 від 04.10.2019 року .
Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин». Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
При цьому слідчий суддя нагадує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Слідчий суддя вважає, що достатні докази для підозри у вчиненні кримінального правопорушення відсутні.
З матеріалів кримінального провадження вбачається, що сторона захисту наголошувала на тому, що при аналізі в сукупності зібраних доказів по справі, чітко вбачаєть відсутність складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.
Висновки сторони обвинувачення про обґрунтованість підозри, наявності в діях ОСОБА_6 складу кримінального правопорушення є надуманими та такими, що не відповідають матеріалам кримінального провадження, помилково ґрунтуються на наступних матеріалах кримінального провадження:
1) протоколі огляду місця події від 19.09.2019 р.;
2) протколі допиту потерпілого від 04.10.2019 р.;
3) протоколі перегляду відеозапису від 24.10.2019 р.
4) протоколі допиту свідка ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від 17.10.2019 р.;
5) протоколі допиту свідка ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 від 17.10.2019 р.;
6) протоколах пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 09.11.2019 р.
Аналізуючи надані слідчим для вивчення матеріали кримінального провадження щодо обґрунтованості повідомлення про підозру слідчий суддя, вважає, що зміст таких матеріалів не може свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати безстороннього спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, а отже про існування обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.
Відповідно до ст.. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях , а всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь .
Також слідчий суддя наголошує на тому, що відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Статтею 9 КПК України закріплений обов`язок суду, слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, інших службових осіб органів державної влади під час кримінального провадження неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

В даному конкретному випадку даний обов`язок порушено, оскільки ухвалою Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу у справі № 211/6376/19 пров. № 1-кс/211/2010/19 було задоволено відвід слідчого Довгинцівського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_10 , в зв`язку з упередженим ставленням до підозрюваного ОСОБА_6 та проведенню досудового розслідування, 21.12.2019 року ухвалою слідчого судді Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу у справі № 211/6376/19 пров. № 1-кс/211/2018/19 було задоволено відвід процесуальному керівнику у даному кримінальному провадженні прокурору Криворізької місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_8 з формулюванням «сумніви в неупередженості прокурора обгрунтовані». Оскільки оскаржуване повідомлення про підозру ОСОБА_6 за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001416 від 04.10.2019 року було погоджено саме прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_8 , то обставина його відводу є, також, підставою для задоволення поданої скарги.
Крім того , слідчий суддя при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 не встановила підстав для застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання до ОСОБА_6 у тому числі і через відсутність обґрунтованої підозри ( ухвала суду від 25 11 2019 року ). Після винесення даної ухвали жодних дій слідчим для встановлення причетності ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення не проводилося.
Ст. 24 КПК України гарантує кожному право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого, в порядку, передбаченого КПК України.
Положення ч. 2 ст. 8 КПК зобов`язують суди, прокуратуру, органи досудового розслідування під час здійснення кримінального провадження застосовувати принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини , який діє на основі Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод , що стала частиною національного законодавства.
Принцип верховенства права передбачає, що особа повинна бути захищена від свавілля суб`єктів владних повноважень, тобто втручання суб`єктів владних повноважень має бути піддано ефективному судовому контролю.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 9, 22, 26, 111, 135, 267-278, 303-307, 309, 372, 532 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:

Скаргу адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_6 на повідомлення про підозру у кримінальному провадженні №0001416 від 04.10.2019 року за ч.2 ст.289 КК України. - задовольнити.
Скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні злочину передбаченого ч.2 ст.289 КК України у кримінальному провадженні №0001416 від 04.10.2019 року .
Зобов`язати уповноважену особуДовгинцівського ВП КВП ГУНП України в Дніпропетровській області, внести відомості, щодо скасування повідомлення про підозру ОСОБА_6 , у вчиненні злочину передбаченого ч.2 ст.289 КК України у кримінальному провадженні №0001416 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.10.2019 року.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.
Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Повний текст ухвали оголошено 28 01 2020 року.