УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.01.2020 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі представника ПрАТ «Електровимірювач» адвоката ОСОБА_3 , представника ТОВ «Олді-Житомир» адвоката ОСОБА_4 , прокурора Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Богунського районного суду м. Житомир клопотання представника ПрАТ «Електровимірювач» адвоката ОСОБА_3 в інтересах ПрАТ «Електровимірювач» про скасування арешту нерухомого майна, -

В с т а н о в и в:

До Богунського районного суду м. Житомира надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах «Електровимірювач» про скасування арешту нерухомого майна, накладеного ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 14.05.2019 р. у кримінальному провадженні за ЄРДР №0005339. У клопотанні заявник просить слідчого суддю Скасувати арешт на об`єкт нерухомого майна, а саме столярний цех, позначений в інвентаризаційних матеріалах ПрАТ «Електровимірювач» літерою «Т», загальною площею 276,4 кв. м, розташований за адресою: місто Житомир, майдан Перемоги, 10, з позбавленням права та забороною ПрАТ «Електровимірювач» (, місто Житомир, майдан Перемоги, 10) та ТОВ «Олді-Житомир» (, місто Житомир, вул. Вітрука, 9) вчинення щодо вказаного об`єкта нерухомості дій, направлених на його реєстрацію в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, вчинення щодо нього інших правочинів, а також дій, пов`язаних з переобладнанням, знесенням та демонтажем об`єкта нерухомості, що накладений зазначеною ухвалою.
В обґрунтування вимог заявник вказав, що підставою для накладення арешту на нерухоме майна була та обставина, що у грудні 2018 р. ПрАТ «Електровимірювач» звернулося до органів Національної поліції України із повідомленням про кримінальне правопорушення, передбачене ст. 356 КК України, а саме за фактом вчинення самоправних дій щодо руйнування належному на праві власності столярного цеху. Як було зазначено у повідомленні про кримінальне правопорушення, з боку ТОВ «Олді-Житомир», а також найнятих ним третіх осіб неодноразово вживалися спроби знести столярний цех, частково розташований на земельній ділянці, що належить на праві власності ТОВ «Олді-Житомир», а частково на ділянці, що перебуває у комунальній власності Житомирської міської ради. В подальшому ПрАТ «Електровимірювач» відмовилось від заяви про вчинення кримінального правопорушення шляхом направлення слідчому заяви про закриття кримінального провадження у зв`язку з відмовою від приватного обвинувачення. ПрАТ «Електровимірювач» та ТОВ «Олді-Житомир» вирішили указаний спір шляхом мирного врегулювання. На підтвердження цього ТОВ «Олді-Житомир» та ПрАТ «Електровимірювач» уклали угоду із врегулювання спірних правовідносин від 05.04.2019, згідно якої ПрАТ «Електровимірювач» зобов`язалося у строк, не пізніше 01 липня 2019 року за свій рахунок та своїми засобами демонтувати належну йому будівлю площею 276,4 кв. м., що знаходиться на майдані Перемоги, 10 у м. Житомирі, проте наявність арешту перешкоджає виконанню домовленостей сторін. Крім того адвокат ОСОБА_3 зазначає, що в ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 14.05.2019 р. взагалі не було зазначено підстава накладання арешту на майно, а матеріали кримінального провадження №0005339 не містять передбачених КПК України підстав для накладення арешту на майно. До того ж вищезазначений об`єкт майна не може взагалі бути речовим доказом у кримінальному провадженні за ст. 356 КК України. Під час досудового розслідування із вказаним майном не проводиться жодних процесуальних дій і воно не може бути об`єктом стягнення за вироком суду, не підляє конфіскації, спеціальній конфіскації, не може бути об`єктом стягнення з метою відшкодування шкоди.
Додатково представник заявника наголошує, що арешт було накладено на майно, що належить особі, яка звернулася до правоохоронних органів за захистом із повідомленням про кримінальне правопорушення, а не на майно осіб, яких заявник вважав такими, що скоїли кримінальне правопорушення, а отже, арешт не відповідає цілям та завданням кримінального процесу. Відтак, на думку заявника, відсутні підстави для подальшого збереження такого заходу забезпечення кримінального провадження.
В судовому засіданні представник власника столярного цеху - ПрАТ «Електровимірювач», адвокат ОСОБА_3 підтримав вимоги клопотання, підтвердив відсутність конфлікту між його довірителем та ТОВ «Олді-Житомир», а також бажання ПрАТ «Електровимірювач» самостійно та вільно розпоряджатися належним йому майном. Звернув увагу на безпідставність відмови у закритті кримінального провадження за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 365 КК України з огляду на подану ПрАТ «Електровимірювач» заяву про відмову від приватного обвинувачення.
Представник ТОВ «Олді-Житомир», адвокат ОСОБА_4 , в судовому засіданні підтримала вимоги клопотання з підстав у ньому викладених. Додала, що ТОВ «Олді-Житомир» одержало дозвіл на виконання будівельних робіт на ділянці по майдану Перемоги та планувало на місці ангару побудувати стоянку. Крім того у зазначеному кримінальному провадженні жодній особі не повідомлено про підозру, а подальше збереження арешту порушує також і права ТОВ «Олді-Житомир».
Прокурор ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання оскільки столярний цех є речовим доказом у кримінальному провадженні, існує загроза його знищення або відчуження. Зазначив, що вказаний об`єкт нерухомості може бути використаний як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, встановлення яких за відсутності столярного цеху неможливе. Свої заперечення мотивував призначення у кримінальному провадженні, на підставі ухвали слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира, судової земельно-технічної експертизи, виконання якої доручено експертам Житомирського відділення КНДІСЕ, та яка на даний час перебуває на виконанні. Також послався на зібрані в ході досудового розслідування матеріали та докази того, що у період з 2006 по 2014 роки службовими особами ВАТ «Електровимірювач», ЗАТ «Експансія Рітейл» та ТОВ «Експансія» вчинено підроблення ряду офіційних документів щодо формування та набуття відповідних прав на об`єкти нерухомості за адресою: м. Житомир, майдан Перемоги, 10, з метою їх використання у заздалегідь обумовлених схемах кредитування, а саме відкриття кредитних ліній та отримання грошових коштів під заставне майно. Подав письмові заперечення проти задоволення клопотання ПрАТ «Електровимірювач».
Слідчий суддя, заслухавши пояснення сторін, дослідивши надані ними документи, вивчивши доводи клопотання про скасування арешту майна, встановив.
В провадженні Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області, перебуває кримінальне провадження №0005339, за заявою ПрАТ «Електровимірювач».
Під час розслідування вказаного кримінального провадження №0005339 ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 14.05.2019 р. по справі №295/7238/19 накладено арешт на об`єкт нерухомого майна, а саме столярний цех, позначений в інвентаризаційних матеріалах ПрАТ «Електровимірювач» літерою «Т», загальною площею 276,4 кв. м, розташований за адресою: м. Житомир, майдан Перемоги, 10, з позбавленням права та забороною ПрАТ «Електровимірювач» та ТОВ «Олді-Житомир» вчинення щодо вказаного об`єкта нерухомості дій, направлених на його реєстрацію в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, вчинення щодо нього інших правочинів, а також дій, пов`язаних з переобладнанням, знесенням та демонтажем об`єкта нерухомості.
Згідно частини 1 статті 170 КПК України зі змінами внесеними в редакції Закону №769-VIII від 10.11.2015 р., які набрали чинності 11.12.2015 р., вказано, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.
Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України власник або володілець майна, який не був присутній при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо він доведе, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Таким чином саме на власника або володільця майна покладається обов`язок довести, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт на грошові кошти накладено необґрунтовано
Відповідно до ч. 1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Зі змісту ч. 2 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Частина 3 статті 170 КПК України визначає, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з п. 13 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 р. №223-559/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», слідчий суддя скасовує ці заходи забезпечення лише у випадках: надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи: не були присутні при розгляді питання про арешт майна; доведуть, що в подальшому /застосуванні цього заходу минула потреба; доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.
Згідно з ч.2 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до ст. 1 Протоколу №1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів часників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та упередженого розслідування і судового розгляду.
Збереження арешту на майно особи, яка є заявником повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто потенційно особою, що потерпіла від злочину, не може вважатися таким, що відповідає завданням кримінального провадження. Натомість особу, яка звернулася за захистом до держави, ще більше обмежують у реалізації її прав, що у свою чергу порушує засадничі принципи Конституції України.
Крім того, майно, на яке накладено арешт, не має жодного відношення до додаткових кваліфікацій кримінального провадження за ст. ст. 197-1 та 364 КК України, а мало лише опосередковане відношення до первісної кваліфікації за ст.356 КК України. При цьому кримінальне правопорушення, передбачене ст. 356 КК України самоуправство, відповідно до п.1. ч.1 ст. 477 КПК України є провадженням приватного обвинувачення. Згідно з ч.4 ст. 26 КПК України, кримінальне провадження у формі приватного обвинувачення розпочинається лише на підставі заяви потерпілого. Відмова потерпілого, а у випадках, передбачених цим Кодексом, його представника від обвинувачення є безумовною підставою для закриття кримінального провадження у формі приватного обвинувачення. Таким чином, заява ПрАТ «Електровимірювач», про закриття кримінального провадження у зв`язку з відмовою від приватного обвинувачення за ст. 356 КК України що вручена слідчому у встановленому порядку, призводить до виникнення у органу досудового розслідування обов`язку закрити таке кримінальне провадження. Той факт, що всупереч вимогам КПК України та ухвали слідчого судді Богунського районного суду міста Житомира від 03.09.2019 р., якою частково задоволено скаргу ПрАТ «Електровимірювач» на бездіяльність слідчого, слідчим досі не прийнято встановлене кримінальним процесуальним законом рішення за заявою ПрАТ «Електровимірювач» не може вважатися підставою для збереження чинності арешту на майно заявника.
Призначена у кримінальному провадженні судова земельно-технічна експертиза також не має безпосереднього відношення до арештованого майна, а стосується лише питань землеустрою та пов`язаних із ним. Крім того, місце розташування столярного цеху було неодноразово зафіксовано слідчим, зокрема у протоколі огляду місця події.
Відтак слідчий суддя вважає, що на теперішній час і в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, що, відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України є підставою задоволення даного клопотання та скасування арешту.
Суд, керуючись принципами законності та справедливості, взявши до уваги доводи викладені у клопотанні, позицію учасників процесу та матеріали досудового слідства, дійшов висновку в необґрунтованості накладеного арешту, а тому клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 170, 174, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П о с т а н о в и в:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ПрАТ «Електровимірювач» про скасування арешту нерухомого майна, накладеного ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 14.05.2019 року у кримінальному провадженні за ЄРДР №0005339 задовольнити.
Скасувати арешт на об`єкт нерухомого майна, а саме столярний цех, позначений в інвентаризаційних матеріалах ПрАТ «Електровимірювач» літерою «Т», загальною площею 276,4 кв.м, розташований за адресою: місто Житомир, майдан Перемоги,10, з позбавленням права та забороною ПрАТ «Електровимірювач» (, місто Житомир, майдан Перемоги, 10) та ТОВ «ОЛДІ-ЖИТОМИР» (, місто Житомир, вул. Вітрука,9) вчинення щодо вказаного об`єкта нерухомості дій, направлених на його реєстрацію в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, вчинення щодо нього інших правочинів, а також дій, пов`язаних з переобладнанням, знесенням та демонтажем об`єкта нерухомості, що накладений Ухвалою слідчого судді Богунського районного суду міста Житомира від 14 травня 2019 року у кримінальному провадженні за Єдиним реєстром досудових розслідувань за №0005339.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя Богунського
районного суду м. Житомира ОСОБА_1