Справа № 461/7996/19
Провадження № 1-кс/461/9182/19
УХВАЛА
про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою
22.10.2019 слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого 1-ого відділення слідчого відділу Управління СБУ у Львівській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно -

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м.Чернівці, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , -

ВСТАНОВИВ:
У провадженні слідчого відділу Управління Служби безпеки України у Львівській області перебувають матеріали кримінального провадження за № 0000047 від 23.07.2019, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 407 КК України.

Старший слідчий 1-ого відділення слідчого Управління Служби безпеки України у Львівській області ОСОБА_4 за погодженням прокурора прокуратури Львівської області ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , який обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, який має високий ступінь суспільної небезпеки, санкція статті якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років.

Слідчий зазначає, що підставою застосування вказаного запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 407 КК України, та наявність вищенаведених ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Крім цього, ОСОБА_5 на даний момент не працює, не має постійного доходу, готовий покинути місце свого проживання та територію України, що ним і було зроблено, коли останній намагався перетнути державний кордон України, виїжджаючи на територію АР Крим, яка не підконтрольна Україні. Даний ризик також підтверджується наявністю в ОСОБА_5 2 паспортів (паспорт громадянина України та паспорт громадянина Російської Федерації), що свідчить про можливість безперешкодного виїзду за межі території України. Підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу немає, а тому просить дане клопотання задовольнити та обрати підозрюваному запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням розміру застави.

В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання та просили його задовольнити.

Підозрюваний та його захисник кожний окремо у судовому засіданні проти клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечили, оскільки в клопотанні слідчого не надано жодного доказу на те, що існують ризики, які б свідчили про необхідність застосування щодо підозрюваного такого запобіжного заходу як тримання під вартою, тому підстав для його задоволення не вбачають.

Заслухавши думку прокурора та слідчого щодо поданого клопотання, пояснення підозрюваного та його захисника, дослідивши надані матеріали, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам ст. 184 КПК України і воно отримано підозрюваним 21.10.2019 року о 21 годині 00 хвилин. Розгляд клопотання згідно з вимогами ч. 2 ст. 184 КПК України проведений більш ніж через 3 години після отримання підозрюваним копії клопотання та матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно положень статті 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Слідчий суддя, розглядаючи клопотання, приймає до уваги вимоги ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) існування обґрунтованої підозри у вчиненні злочину перестає бути підставою для позбавлення свободи, і судові органи мають навести інші підстави для продовження тримання під вартою. Тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи, що на думку суду має місце в цій справі.

21 жовтня 2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 407 КК України.

Поняття "обґрунтована підозра" визначена в рішенні Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої цей термін означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення Мета затримання для допиту полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання (рішення у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року).

Обґрунтованість підозри стверджується зібраними доказами, а саме: наказом командира військової частини НОМЕР_1 №1032 від 10.09.2019 року про результати службового розслідування, наказом командира військової частини НОМЕР_1 №955 від 27.08.2019 року про призначення службового розслідування, актом службового розслідування від 10.09.2019, рапортом командира зенітного ракетно-артилерійського дивізіону про неприбуття ОСОБА_5 на службу без поважних причин від 27.08.2019, письмовими поясненнями капітана ОСОБА_6 , старшини ОСОБА_7 . Окрім цього, обставинами, що обтяжують вину старшого солдата ОСОБА_5 є те, що дане правопорушення вчинено повторно протягом 2019 року, за що останньому наказом командира військової частини НОМЕР_1 від 20.06.2019 року №456 накладено «Догану», наказом командира військової частини №673 від 26.06.2019, записами в службовій картці ОСОБА_5 , службовою характеристикою ОСОБА_5 , доповідною ОСОБА_8 від 10.09.2019 щодо порушень ст. 216 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, рапортом від 23.08.2019 року одо наявності особового складу в зенітно-артилерійському дивізіоні, протоколом допиту свідка ОСОБА_5 від 21.10.2019, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 21.10.2019, також інші матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

Заслухавши думку прокурора та пояснення слідчого щодо поданого клопотання, пояснення підозрюваного та його захисника, враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_5 , його молодий вік, те, що він не має постійного доходу, готовий покинути місце свого проживання та територію України, що ним і було зроблено, коли останній намагався перетнути державний кордон України, виїжджаючи на територію АР Крим, яка не підконтрольна Україні, який раніше не судимий, перешкод за станом здоров`я та віку підозрюваного на утримання під вартою не встановлено, та те що останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачена кримінальна відповідальність у виді позбавлення волі від трьох до семи років, а у випадку обрання м`якшого запобіжного заходу може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, суд приходить до висновку про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави, що забезпечить належне виконання ним процесуальних обов`язків.

Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

На підставі ст. 183 КПК України з врахуванням обставин кримінального провадження, майнового стану підозрюваного, вважаю, що слід визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання процесуальних обов`язків підозрюваним у розмірі 30 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 57 630,00 гривень.

Такий розмір застави є відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у підозрюваного бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню об`єктивних обставин у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176,177,183,193,194,196,197,395 КПК України, суд
УХВАЛИВ:
клопотання задоволити частково.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 діб тобто до 20.12.2019 року включно з визначенням місця утримання ДУ «Львівська установа виконання покарань №19».

Визначити заставу 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 57 630,00 гривень, яка буде достатньою для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених КПК України.

Роз`яснити ОСОБА_5 його право внести або забезпечити внесення іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем) застави у будь-який момент з часу винесення ухвали на депозитний рахунок суду. Внесення застави, визначеної слідчим суддею про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є підставою для звільнення особи з-під варти.

Встановити ОСОБА_5 , у випадку внесення застави, наступні обов`язки строком на два місяці з моменту внесення такої:

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду згідно виклику;

- не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання документи, що надають право виїзду за межі України (паспорт громадянина України, паспорт громадянина України для виїзду за кордон та інші документи);

- не спілкуватись із свідками у даному кримінальному провадженні та працівниками в/ч НОМЕР_1 .

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у випадку невиконання вищезазначених обов`язків та в подальшому розгляду питання про застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на підставі п.3 ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя матиме право не визначати розмір застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого 1-ого відділення слідчого відділу Управління СБУ у Львівській області ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1