Справа № 283/2097/19
провадження №1-кс/283/1393/2019
У Х В А Л А
18 жовтня 2019 року Слідчий суддя Малинського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , з секретарем судових засідань ОСОБА_2 , з участю прокурора Коростишівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , заступника начальника СВ Малинського ВП ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Малинського ВП про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

ВСТАНОВИВ:
09 жовтня 2019 року до Малинського районного суду Житомирської області надійшло для розгляду клопотання про дання дозволу на затримання для доставки в судове засідання для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання пі вартою та клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження за № 0000581 від 16 вересня 2019 року за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України.

В клопотанні зазначено, що 21 червня 2019 року близько 22.30 години в м. Малині по вул. Кривенчука неповнолітній ОСОБА_6 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння в присутності своїх знайомих ОСОБА_7 , ОСОБА_5 та ОСОБА_8 зустрівши громадянина Індії ОСОБА_9 , під час розмови з ним, умисно, з корисливих мотивів відкрито викрав мобільний телефон «Xiomi Redmi Y2», належний потерпілому.

22.06.2019 року, близько 00 год. 30 хв., у м. Малині Житомирської області по вул. Володимирській ОСОБА_6 , з метою під час обговорення обміну викраденого мобільного телефону на грошові кошти, спровокував суперечку з ОСОБА_10 , під час якої ОСОБА_5 наніс два удари руками в обличчя потерпілому, внаслідок чого ОСОБА_11 впав, а ОСОБА_7 , спільно з ОСОБА_5 та ОСОБА_12 відкрито заволоділи шкіряним гаманцем чорного кольору, у якому перебували грошові кошти в сумі 500 доларів США, 400 грн. та 5 банківських карток національних банків Республіки Індія, спричинивши потерпілому ОСОБА_13 матеріальну шкоду на суму 14587,00 грн.

За результатами проведення досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню 26 червня 2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

17 вересня 2019 року ОСОБА_5 оголошено у розшук.

18 жовтня 2019 року ОСОБА_5 затриманий в порядку ст. 208 КПК України.

У поданому до суду клопотанні слідчий зазначила, що вина ОСОБА_5 підтверджується зібраними по справі доказами, зокрема: протоколом огляду місця події від 21.06.2019 року, у ході якого було вилучено мобільний телефон у ОСОБА_6 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 ; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_7 ; протоколом одночасного допиту між потерпілим ОСОБА_11 та підозрюваним ОСОБА_7 ; протоколами допиту підозрюваного ОСОБА_12 ; протоколами допитів свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_14 ; медичними довідками, в яких зазначено тілесні ушкодження у потерпілого ОСОБА_11 ; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 , іншими зібраними доказами у ході досудового розслідування.

ОСОБА_15 по суті клопотання дав визнавальні показання, підтвердивши свою безпосередню участь у відритому викраденні чужого майна та нанесенні одного удару кулаком потерпілому ОСОБА_13 , при вирішенні клопотання покладається на розсуд суду. Зазначив, що має постійне місце проживання, викликів до слідчого не отримував.

Заслухавши пояснення слідчого, прокурора, думку підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

В ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України,

Разом з тим, згідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. При цьому, у п.52 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ливада проти України» від 26 червня 2014 року за заявою № 21262/06 суд вказує, що аргументи «за» і «проти» звільнення, включаючи ризик того, що обвинувачений (підозрюваний) може перешкоджати належному здійсненню провадження, не мають прийматися абстрактно (in abstracto), а повинні підтверджуватися фактичними доказами.

Зазначена небезпека не може оцінюватися виключно за ступенем тяжкості ймовірного покарання. Вона має оцінюватися з урахуванням низки інших відповідних факторів, які можуть або підтвердити існування небезпеки переховування, або зробити її на стільки незначною, що вона не зможе обґрунтовувати досудове тримання під вартою (рішення у справі «Доронін проти України» (Doronin v. Ukraine), пп. 63-64, рішення у справах «Осипенко проти України» (Osypenko v. Ukraine), заява № 4634/04, пп. 76-80, від 9 листопада 2010 року, та «Харченко проти України» (Kharchenko v. Ukraine), заява № 40107/02, пп. 79-81, 99 та 101, від 10 лютого 2011 року).

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Доказів наявності ризиків вчинити інше кримінальне правопорушення та незаконно впливати на свідків, слідчому судді не було надано і висновки слідчого про наявність зазначених ризиків суд вважає хибними.

Оцінюючи в сукупності тяжкість інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, який має зареєстроване місце проживання в АДРЕСА_1 , що вказує на наявність сталих соціальних зв`язків, слідчий суддя вважає, що застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою не викликано об`єктивною необхідністю і не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного. Матеріали кримінального провадження не містять об`єктивних даних про ухилення ОСОБА_5 від явки до органу досудового розслідування, оголошення його в розшук було передчасним та необґрунтованим.

Ухилення від явки до суду мало місце, про те, слідчий суддя приходить до переконання, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту буде співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного і зможе забезпечити належне виконання останнім процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Згідно ч.ч. 1,2 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Керуючись ст.ст. 181,183,184,193,194,196,376 Кримінального процесуального кодексу України, -
УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити за безпідставністю.

Обрати ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю та жителю АДРЕСА_1 , громадянину України, неодруженому, не судимому - запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк 59 днів з 18 жовтня 2019 року по 16 грудня 2019 року включно без застосування електронного засобу контролю.
Покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

Заборонити цілодобово залишати своє місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду та службової особи поліції, якій буде передано ухвалу про застосування запобіжного заходу для виконання.

Прибувати до слідчого СВ Малинського відділення поліції Коростишівського відділу поліції ОСОБА_16 чи іншого слідчого в провадженні якого буде перебувати кримінальне провадження, прокурора за першим викликом та до суду за кожною вимогою.

У разі невиконання ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків, зазначених у даній ухвалі, до останнього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням ухвали покладається на слідчого СВ Малинського відділення поліції ОСОБА_16 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя