Справа № 449/1298/19
УХВАЛА
15.10.2019 м.Перемишляни

Слідчий суддя Перемишлянського районного суду Львівської області: ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань: ОСОБА_2 ,

прокурора: ОСОБА_3 ,

розглянувши у закритому судовому засіданні у залі суду в м. Перемишляни клопотання слідчого СВ Перемишлянського відділення поліції Золочівського відділу поліції ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 погоджене з заступником начальника Перемишлянського відділу Золочівської місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_3 про арешт майна, в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000293 від 13 жовтня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 128 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
слідчий слідчого відділення Перемишлянського відділення поліції Золочівського відділу поліції ГУНП у Львівській області, звернувся з клопотанням до слідчого судді Перемишлянського районного суду Львівської області, погодженим з заступником начальника Перемишлянського відділу Золочівської місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_3 про арешт майна, в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000293 від 13 жовтня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 128 КК України.

Клопотання обгрунтовує тим, що 12 жовтня 2019 року близько 22.00 год. в Перемишлянську ЦРЛ поступив ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 , якого доставили з х. Копаль с. Свірж Перемишлянського району Львівської області, з вогнепальним пораненням грудної клітки, черевної порожнини, правого стегна та паху, які він отримав від пострілів з мисливського нарізного карабіну марки «BLASER-R8», калібру 30,06 мм, завданих з необережності ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителем АДРЕСА_2 .

Під час проведення огляду місця події 13.10.2019 в хірургічному відділенні Перемишлянської ЦРЛ, що в м. Перемишляни, вул. Галицька, 12 Львівської області було виявлено металевий предмет зовні схожий на кулю, яким був поранений ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який поміщено у паперовий конверт та визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000293 від 13.10.2019.

Оскільки металевий предмет зовні схожий на кулю є знаряддям вчинення злочину, на якому є наявні сліди злочину, який в подальшому буде залучено для проведення судових експертиз, необхідно забезпечити зберігання даного речового доказу шляхом накладання арешту на вказаний вилучений металевий предмет схожий на кулю.

Без надання експертам вилученого металевого предмету зовні схожого на кулю, останні будуть позбавлені можливості провести ряд експертиз з метою встановлення всіх обставин.

Враховуючи вищевикладене, просить задовольнити клопотання, з метою недопущення:

- відчуження металевого предмету зовні схожого на кулю, який визнаний речовим доказом, оскільки на ньому збереглись сліди злочину;

- знищення металевого предмету зовні схожого на кулю, який визнаний, що в подальшому не дасть можливість провести ряд експертиз з метою встановлення всіх обставин події;

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити.

Заслухавши думку прокурора в підтримку клопотання, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по них, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.
Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась у зв`язку з відсутністю відповідних клопотань сторін провадження.

Згідно з ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:
1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

У відповідності до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Згідно ч.2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з витягом з кримінального провадження № 0000293 від 13 жовтня 2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань, внесено відомості про виявлення факту вчинення кримінального правопорушення, з правовою кваліфікацією діяння ст. 128 КК України.

Відповідно до протоколу огляду місця події, під час проведення огляду місця події 13.10.2019 в хірургічному відділенні Перемишлянської ЦРЛ, що в м. Перемишляни, вул. Галицька, 12 Львівської області було виявлено металевий предмет зовні схожий на кулю, яким був поранений ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який поміщено у паперовий конверт та визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000293 від 13.10.2019.

Слід зазначити, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.
Внесене слідчим клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України.
Дослідивши матеріали клопотання, враховуючи, що накладення арешту на речові докази проводиться з метою забезпечення завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, правову підставу для арешту майна, наслідки арешту, розумність та співрозмірність обмеження права власності, а також те, що вказані речові докази мають важливе доказове значення для кримінального провадження, оскільки могли зберегти на собі сліди кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає до задоволення.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя , -
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Перемишлянського відділення поліції Золочівського відділу поліції ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 погоджене з заступником начальника Перемишлянського відділу Золочівської місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_3 про арешт майна, в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000293 від 13 жовтня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 128 КК України - задовольнити.

1.Накласти арешт на речові докази у кримінальному провадженні № 0000293 від 13 жовтня 2019 року, а саме:

? металевий предмет зовні схожий на кулю, який 13.10.2019 був вилучений під час проведення огляду місця події в хірургічному відділенні Перемишлянської ЦРЛ, що в м. Перемишляни, вул. Галицька, 12 Львівської області.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Перемишлянського відділення поліції Золочівського відділу поліції ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 .

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя
Суддя ОСОБА_1