Справа № 383/1368/19
Номер провадження 1-кс/383/523/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2019 року слідчий суддя Бобринецького районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 ,

слідчого - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бобринець Кіровоградської області в залі судових засідань Бобринецького районного суду Кіровоградської області клопотання старшого слідчого СВ Бобринецького ВП Новоукраїнського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000430 від 25.11.2019 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України відносно підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Лубни, Лубенського району Полтавської області, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , освіта неповна загальна середня, не працюючого, маючого на утриманні трьох малолітніх дітей, раніше не судимого,-

ВСТАНОВИВ:

28 листопада 2019 року до Бобринецького районного суду Кіровоградської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ Бобринецького ВП Новоукраїнського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 , погоджененачальником Бобринецького відділу Новоукраїнської місцевої прокуратури ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 строком на 60 днів, якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, тобто у незаконному заволодінні транспортним засобом, що завдало значної матеріальної шкоди.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.11.2019 близько 11:00 год. громадянин ОСОБА_4 , разом з потерпілим ОСОБА_8 перебували в кімнаті № НОМЕР_1 гуртожитку Бобринецького коледжу БНАУ, що розташований за адресою вул. Незалежності, 78, м. Бобринець Кіровоградської області. При раптово виниклому умислі на незаконне заволодіння транспортним засобом, з метою поїздки до м. Лубни Полтавської області, усвідомлюючи протиправних характер своїх дій, ОСОБА_4 скориставшись відсутністю уваги у свій бік зі сторони потерпілого ОСОБА_8 , таємно від останнього заволодів ключами до замка запалення автомобіля Volkswagen модель Transporter реєстраційний номер НОМЕР_2 , який перебував у законному володінні останнього. Далі, ОСОБА_4 продовжуючи свої протиправні дії спрямовані на незаконне заволодіння транспортним засобом за допомогою ключів забезпечив собі безперешкодний доступ до автомобіля Volkswagen модель Transporter реєстраційний номер НОМЕР_2 , який знаходився на майданчику біля гуртожитку Бобринецького коледжу БНАУ, що розташований за адресою вул. Незалежності, 78, м. Бобринець Кіровоградської області. Після чого, ОСОБА_4 зайняв місце водія та ключем, запустив двигун. Встановивши контроль над автомобілем Volkswagen модель Transporter реєстраційний номер НОМЕР_2 , керуючи ним, ОСОБА_4 зник з місця скоєння злочину і поїхав до м. Лубни Полтавської області, тим самим незаконно заволодівши вказаним транспортним засобом.

Мотивуючи необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий послався на обґрунтованість підозри, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, та неможливість їх запобігання шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, на тяжкість вчиненого правопорушення, можливість підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування, прокурора та суду, з метою ухилення від відповідальності, оскільки підозрюваний ОСОБА_4 після вчинення кримінального правопорушення здійснив втечу, необхідністю проведення слідчих дій, а саме допиту ряду свідків та прийняття процесуальних рішень.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав, викладених у клопотанні та враховуючи надані докази.

Підозрюваний під час розгляду клопотання заперечив проти застосування до нього застосування запобіжного заходку у вигляді тримання під вартою, просить суд врахувати його пояснення та застосувати до нього більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, а саме нічний домашній арешт вказуючи, на утриманні має малолітнього сина та двох доньок співмешканки, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , та має постійне місце проживання, раніше не судимий. Зобов`язується за першої вимоги з`являтися до слідчого та суду, а також сприяти у розслідуванні даного кримінального правопорушення.
Захисник підозрюваного підтримав позицію свого підзахисного та також просить застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою у вигляді домашнього арешту в нічний час з 22 год. 00 хв по 06 год. 00 хв.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши матеріали клопотання, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, слідчий суддя встановив наступне.
Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.
Згідно ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують.
Так у справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначено, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Дослідивши матеріали справи за клопотанням слідчого, слідчий суддя приходить до висновку, що органом досудового слідства ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, а саме у незаконному заволодінні транспортним засобом, що завдало значної матеріальної шкоди.

За даним фактом 25.11.2019 року внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

26 листопада 2019 року о 18 год. 30 хв. ОСОБА_4 був затриманий за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

27 листопада 2019 року у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

Відповідно до ст.12 КК України злочин, передбачений ч.2 ст.289 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 є тяжким злочином, санкцією якого передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років.

Але прокурором під час обґрунтування клопотання не доведено, що належну процесуальну поведінку підозрюваного забезпечить лише такий вид запобіжного заходу як тримання під вартою.
Немає у провадженні переконливих даних про те, що домашній арешт підозрюваного не зможе запобігти ризикам, на які посилається прокурор. Також ним не доведено обставин того, що підозрюваний, який раніше не судимий, перебуваючи на волі, може переховуватися від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджав кримінальному провадженню або йому повідомлено про підозру у вчинені іншого злочину.

Крім того, прокурором необґрунтовано неможливість застосування до підозрюваного ОСОБА_4 більш м`яких запобіжних заходів з урахуванням обставин, передбачених ст. 178 КПК України, щодо даних про його особу, в їх сукупності.
Клопотання органу досудового розслідування про наявність в кримінальному провадженні ризиків, які обумовлюють доцільність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання підозрюваного під вартою фактично обґрунтовано лише тяжкістю покарання, що загрожує підозрюваному за умови доведеності його вини у вчинені інкримінованого злочину, який є тяжким злочином та ймовірністю переховуватися від органів досудового розслідування, прокурора та суду.
Доводи клопотання в тій частині, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1,2, 3, 5 ст. 177 КПК України, на наявність яких міститься посилання в клопотанні, не підтвердженні належними та об`єктивними даними і прокурором в судовому засіданні не доведені, тобто, за таких обставин, у суду відсутні правові підстави для задоволення клопотання слідчого про обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України слідчий суддя має право застосувати до підозрюваного інший, більш м`який запобіжний захід.
Надані до клопотання матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, про тещо ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.289 КК України.
Встановлено, що необхідність обрання стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу обумовлюється наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
При вирішенні питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у відповідності до ст.178 КПК України слідчим суддею враховується наявні в клопотанні докази на підтвердження обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України та тяжкість можливого покарання, враховує також те, що ОСОБА_4 раніше не судимий, не має негативних характеристик, перебуває у цивільному шлюбі, на у триманні має трьох малолітніх дітей, та має постійне місце проживання і міцні соціальні зв`язки, його вік, стан здоров`я.

З урахуванням встановлених обставин слідчий суддя вважає, що до підозрюваного ОСОБА_4 можливо застосувати більш м2який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час в період з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. та вважає недоцільним застосування інших видів запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, так як особисте зобов`язання не може бути застосоване зважаючи на тяжкість скоєного злочину, особиста порука не може бути застосована, так як не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання підозрюваним обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, як-то домашній арешт в нічний час, який забезпечить виконання підозрюваним обов`язків з`являтися до слідчого та суду та унеможливить перешкоджанню досудового розслідування.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбаченого покарання у виді позбавлення волі.
За вказаних обставин слідчий суддя приходить до висновку про можливість застосування відносно підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час з 22.00 год до 06 год.00 хв., що є співмірним з особою підозрюваного та обставинами пред`явленої йому підозри, у тому числі забезпечить право підозрюваного на свободу, та повністю буде запобігати ризикам, зазначеним в ч. 1 ст. 177 КПК України, забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, в тому числі забезпечить явку до слідчого та суду.

Згідно п.2 ч.1 ст.219 КПК України досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Таким чином, обрахунок строку досудового розслідування по означеному кримінальному провадженню починається з моменту повідомлення про підозру, тобто з 27.11.2019 року.

Оскільки строк дії запобіжного заходу не повинен перевищувати періоду досудового розслідування, тому дія застосованого запобіжного заходу визначена слідчим суддею до 27.01.2020 року.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 176-179, 181, 184, 193-194, 196, 198, КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання старшого слідчого слідчого відділення Бобринецького ВП Новоукраїнського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час в межах строку досудового розслідування до 27 січня 2020 року в період часу з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв., та покласти на підозрюваного наступні обов`язки, передбачні ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою;
2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;
3) не залишати приміщення будинку за адресою: АДРЕСА_1 в період часу з 22 год.00 хв по 06 год. 00 хв.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Органу Національної поліції негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому.
Початок дії цієї ухвали обчислювати з моменту її оголошення.
Строк дії ухвали слідчого судді до 27 січня 2020 року.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1