30.11.2019 Єдиний унікальний № 371/1475/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про арешт майна

30 листопада 2019 року м. Миронівка

ЄУН 371/1475/19

Провадження № 1-кс/371/484/19

Миронівський районний суд Київської області в складі :

слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000367, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 листопада 2019 року за ст. 358 ч. 4 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Клопотання про арешт майна подано слідчому судді 25 листопада 2019 року.

Слідчий суддя перевірив зміст клопотання та додані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого подано клопотання.

Клопотання обґрунтовано тими обставинами, що 23 листопада 2019 року поліцейським було зупинено автомобіль марки «Опель Вектра», реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_3 . Під час перевірки наявних у водія документів на автомобіль було виявлено ознаки ймовірного підроблення свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 , яке надав водій.

Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу було оглянуто слідчим та вилучено.

За позицією слідчого виявлений та вилучений матеріальний об`єкт має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, оскільки є предметом, що був об`єктом кримінально протиправних дій, підлягає арешту.

Вилучений документ оглянуто слідчим, долучено до матеріалів кримінального провадження як речовий доказ та передано до Миронівського ВП.

За положеннями ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

В судове засідання слідчий та власник майна не з`явилися, про розгляд клопотання повідомлені належно. Їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Оцінка наданих матеріалів вказує на наявність підстав для задоволення клопотання.

Слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Згідно положень ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 вказаної статті, метою арешту майна є, в тому числі, забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 3 даної норми встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами, згідно положень ч. 1 ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим суддею встановлено наступні обставини.

23 листопада 2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000367 внесені відомості про кримінальне правопорушення за фактом використання завідомо підробленого документа.

Підставою для внесення відомостей до реєстру були матеріали правоохоронних органів.

Дані обставини підтверджені Витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Додані до клопотання письмові докази вказують на наявність достатніх підстав вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ст. 358 ч. 4 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 23 листопада 2019 року о 8 годині 28 хвилин по вулиці Бузницького міста Миронівка Київської області поліцейським було зупинено автомобіль марки «Опель Вектра», реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_3 . Під час перевірки наявних у водія документів на автомобіль ним було надано свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 . В ході огляду свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, виявлено ознаки його підробки, а саме встановлено невідповідність аналогічним свідоцтвам про реєстрацію транспортного засобу.

Такі фактичні дані зазначені у рапорті від 23 листопада 2019 року, протоколі огляду місця події від 23 листопада 2019 року, протоколі допиту свідка ОСОБА_3 від 23 листопада 2019 року.

23 листопада 2019 року в ході огляду місця події, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 було вилучено, оглянуто слідчим, поміщено до спец. пакету № 3007680 та долучено до матеріалів кримінального провадження як речовий доказ.

Факт долучення документа до матеріалів кримінального провадження як речового доказу підтверджено постановою про визнання речовим доказом від 23 листопада 2019 року.

Згідно приписів ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Статтею 358 КК України встановлена кримінальна відповідальність за підроблення посвідчення або іншого документа, який видається чи посвічується підприємством, установою, організацією, громадянином-підприємцем, приватним нотаріусом, аудитором чи іншою особою, яка має право видавати чи посвідчувати такі документи, і який надає права або звільняє від обовязків, з метою використання його як підроблювачем, так і іншою особою, або збут такого документа, а також виготовлення підроблених печаток, штампів чи бланків підприємств, установ чи організацій незалежно від форми власності, а так само інших офіційних печаток, штампів чи бланків з тією самою метою або їх збут.

За виявленим фактом розпочато досудове розслідування за ознаками злочину, передбаченого вказаною статтею, за якою предметом злочину є свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу.

Матеріальний об`єкт, який виявлено, вилучено та оглянуто слідчим, є таким, щодо якого існують достатні підстави вважати, що він є предметом, що був об`єктом кримінально протиправних дій.

Вказане майно, згідно ст. 98 КПК України, може бути розцінено як речовий доказ вчинення злочину, передбаченого ст. 358 ч. 4 КК України.

Майно у виді свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 , ймовірно, належить ОСОБА_3 .

Слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Завданням арешту майна у даному кримінальному провадженні є запобігання можливості його приховування, псування, втрати, знищення, оскільки існують відповідні ризики.

Потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника та володільця майна, з метою попередження приховування, псування, втрати, знищення майна чи інших негативних наслідків, які можуть перешкодити всебічному та повному проведенню досудового розслідування.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Встановленого даною нормою строку подання клопотання про арешт майна, вилученого під час огляду місця події, слідчим дотримано.

Обставини, які досліджені під час розгляду клопотання та оцінені відповідно до вимог статті 94 КПК України, свідчать про обґрунтованість клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого Миронівського відділу поліції ГУНП в Київській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_5 , про арешт майнау кримінальному провадженні № 0000367, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 листопада 2019 року за ст. 358 ч. 4 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на матеріальний об`єкт у виді свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 , виданого на автомобіль марки «Опель Вектра», реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Згідно положень статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя підпис ОСОБА_1
Згідно з оригіналом

Слідчий суддя ОСОБА_1