Провадження1-кс/4910/57/19
13 вересня 2019 року м.Київ
ВСТАНОВИЛА:
1.1. Підпунктом 3 п. 202 Розділу ХІ «Перехідні положення» КПК України встановлено, що з дня початку роботи Вищого антикорупційного суду клопотання у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених цим Кодексом до підсудності Вищого антикорупційного суду, які надійшли до слідчих суддів і не розглянуті до дня початку роботи Вищого антикорупційного суду, передаються до Вищого антикорупційного суду для розгляду в установленому порядку слідчими суддями цього суду.
1.2. Статтею 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
У відповідності до ст. 174 КПК України власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування … за клопотанням … власника або володільця майна, …, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
З аналізу цієї норми можна зробити висновок, що термін «заявити клопотання» передбачає відповідну встановлену процедуру його оформлення і подання, зокрема, підписання уповноваженою особою сторони кримінального провадження.
1.3. Частиною 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 7 та ст. 26 КПК України однією із загальних засад кримінального провадження є диспозитивність. У відповідності до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Так, статтею 174 КПК України передбачені повноваження слідчого судді розглянути питання про скасування арешту за відповідним клопотанням про це, поданим, зокрема, власником або володільцем майна. Отже, слідчий суддя уповноважений розглядати клопотання, які подані стороною кримінального провадження та підписані його уповноваженим представником.
1.4. Однак після отримання клопотання від Солом`янського районного суду м. Києва слідчим суддею було виявлено, що клопотання про скасування арешту грошових коштів, яке подане адвокатом ОСОБА_2 в інтересах власника майна ТОВ «Енергія Новий Розділ», не підписане ні адвокатом, ні іншою уповноваженою на те особою ТОВ «Енергія Новий Розділ». За таких умов клопотання не може вважатися поданим у порядку ст. 174 КПК України.
1.5. Крім того, в підтвердження повноважень представника ТОВ «Енергія Новий Розділ» адвоката ОСОБА_2 до клопотання доданий ордер № 797493 від 22.08.2019, згідно із яким вона уповноважена представляти інтереси зазначеного товариства лише у Солом`янському районному суді м. Києва, а не у Вищому антикорупційному суді. Також зі змісту Договору №1850 про надання правової допомоги від 20.08.2018, укладеному між ТОВ «Енергія Новий Розділ» та Адвокатським об`єднанням «АКТІО» слідує, що зазначеному адвокатському об`єднанню надається право, зокрема, представляти інтереси клієнта в кримінальних провадженнях, брати участь у слідчих діях (п. 2.2.4 договору), однак не зазначено в яких органах. А в п. 2.2.1 договору зазначається про право адвокатського об`єднання представляти інтереси клієнта в судах України всіх інстанцій під час здійснення цивільного, господарського та адміністративного судочинства, однак не йдеться про кримінальне. Пунктом 2.3 цього договору визначається, що повноваження Адвокатського об`єднання підтверджуються довіреністю від імені Клієнта, яка також відсутня в матеріалах, доданих до клопотання.
1.6. У відповідності до ч. 3 ст. 172 КПК України, яка в цьому випадку може застосовуватися за аналогією для розгляду клопотань про скасування арешту, слідчий суддя встановивши, що клопотання подано без додержання вимог ст. 171 КПК України (яка також передбачає необхідність «звернення» ініціатора такого клопотання у встановленому порядку) повертає таке клопотання. При цьому слідчий суддя враховує, що в даному випадку неможливо застосувати процедуру виправлення недоліків клопотання, оскільки такі недоліки мають існувати у вже поданому належним чином (підписаному) клопотанні. Однак клопотання, яке не містить підпису уповноваженої особи не може вважатися поданим.
1.7. За таких умов, з огляду на приписи ст. 171-174 КПК України та керуючись ст. 7, 9, 26 КПК України слідчий суддя дійшла висновку, що клопотання слід повернути адвокату. При цьому сторона кримінального провадження не позбавлена можливості повторно подати клопотання, яке буде належним чином оформлене і підписане.
На підставі викладеного, керуючись ст. 7, 9, 26, 170-174 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИЛА:
1. Клопотання про скасування арешту грошових коштів повернути адвокату ОСОБА_2 .
2. Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1