У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"27" листопада 2019 р. м.Київ
Слідчий суддя Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Дніпровського районного суду м.Києва, клопотання слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0007656 та додані до нього матеріали відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Києва, з повною середньою освітою, одруженого, маючого на утримані двох малолітніх дітей, не працючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:

- 10.11.2015 вироком Дніпровського районного суду міста Києва за ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України до 7 років позбавлення волі.Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 18.09.2018 року дії обвинуваченого перекваліфіковано на ч.1 ст.121 КК України, призначено покарання у вигляді 7 років позбавлення волі,

за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,
захисника адвоката ОСОБА_6 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
В С Т А Н О В И В:
І. Суть питання, що вирішується, і за чиєю ініціативою воно розглядається.
27.11.2019 року слідчий СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві ОСОБА_7 звернулася до суду із клопотанням, погодженим прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0007656 відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.
ІІ. Зміст клопотання слідчого, погодженого з прокурором.
Вимоги клопотання слідчого обґрунтовані тим, що 12.09.2019 року, приблизно о 03-00 годині, ОСОБА_5 знаходився в магазині «Продукти 24», що за адресою: м.Київ, вул.Курнатовського, 15-Б.

Близько 05-00 години до вказаного магазину зайшов ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який здійснивши покупки вийшов на вулицю.

Перебуваючи поруч з входом до вказаного супермаркету, на ґрунті раніше виниклих неприязних відносин між останніми, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на умисне заподіяння тілесного ушкодження ОСОБА_8 .

Реалізуючи свій злочинний намір та усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій ОСОБА_5 прослідував кілька метрів за ОСОБА_8 та перебуваючи позаду ОСОБА_8 наніс йому один удар ногою в спину. Від завданого удару останній вправ на землю. Після цього ОСОБА_5 наніс ОСОБА_8 ще кілька ударів ногою в область тулуба останнього та кілька ударів рукою в обличчя.

В результаті спричинених тілесних ушкоджень, потерпілого ОСОБА_8 було госпіталізовано до КМКЛ ШМД, що за адресою: м.Київ, вул.Братиславська, 3, з діагнозом «ЧМТ, перелом кісток лицевого скелета, ЗТГК, забій ОГК, ЗТЖ, розрив селезінкової вени, гемоперитоніум, геморагічний шок IV ступеню», де останній того ж дня помер.

Згідно висновку експертного дослідження КМКБ СМЕ №021-2082-2019: «1. При судово-медичному дослідженні трупа ОСОБА_8 були виявлені наступні тілесні ушкодження: садно в лобній ділянці зліва, рана на правій щоці ушита 2-ма хірургічними швами, забита рана у ділянці хвостової частини лівої брови, крововилив на слизовій верхньої губи зліва, перелом кісток носа зі зміщенням уламків вправо, розрив селезінкової вени, крововилив у м`які тканини голови у лобній області зліва, масивний крововилив у стінку шлунку. 2. Смерть ОСОБА_8 настала від закритої травми живота з розривом селезінкової вени та розвитком крововтрати».

Таким чином, своїми умисними діями ОСОБА_5 підозрюється у спричинення тяжких тілесних ушкоджень, що призвели до смерті потерпілого ОСОБА_8 , тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.
02.10.2019 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду місця події (трупа) від 12.09.2019; висновком експерта № 022-171-2082-2019 від 16.11.2019-19.11.2019; протоколом огляду місця події від 13.09.2019; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 04.10.2019; протоколами допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 від 13.09.2019; протоколом пред`явлення особи для впізнання за участю свідка ОСОБА_14 від 07.10.2019; протоколом перегляду відеозапису від 07.10.2019; речовими доказами, іншими доказами в їх сукупності.
Слідчий вважає, що на даний час існують ризики, а саме:
- п. 1 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, будучи обізнаним з санкцією статті яка йому інкримінується, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ним вчинено тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років;
- п. 3 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, буде незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки обізнаний про місця проживання останніх з метою схилити їх до дачі не правдивих показів у судовому засіданні;
- п. 4 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не з`являтися за викликами до слідчого для проведення слідчих та процесуальних дій;
- п. 5 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки не працевлаштований, не має постійного джерела доходу та раніше судимий за ч.1 ст.121 КК України.
В свою чергу, інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного.
Слідчий вважає, що вказані ризики є реальними, стійкими, триваючими, вони не відпали та не змінилися та виправдовують даний запобіжний захід. В свою чергу, інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного.
03.10.2019 слідчим суддею Дніпровського районного суду м.Києва підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 01.12.2019 включно.
26.11.2019 року керівником Київської місцевої прокуратури №4 строк досудового розслідування даного кримінального провадження продовжено до трьох місяців.
Крім того, завершити досудове слідство у встановлений п.2 ч.1 ст.219 КПК України строк не представляється можливим у зв`язку з необхідністю виконати ряд процесуальних, слідчих (розшукових) дій.
Тому, враховуючи перелічені ризики, слідчий просить задовольнити клопотання та продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто до 02.01.2019.
ІІІ. Позиція сторін кримінального провадження в судовому засіданні з розгляду клопотання слідчого.
1. Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з підстав, викладених у ньому, просив суд його задовольнити.

На думку прокурора обґрунтованість підозри підтверджується наявними у матеріалах кримінального провадження належними та допустимими доказами, заявлені раніше ризики не зменшилися. На даний час в рамках даного досудового розслідування необхідно провести лише одну процесуальну дію, а саме допитати свідка, яка тимчасово виїхала з міста Києва, і ця процесуальна дія буде виконана на протязі 10-15 днів, та обвинувальний акт буде направлений до суду до кінця року.

2. Захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 проти задоволення клопотання слідчого та доводів прокурора про неможливість застосування до ОСОБА_5 іншого, більш м`якого запобіжного заходу, заперечувала.

Захисник вважала, що підозра не обґрунтована, ризики відсутні, її підзахисний має тісні соціальні зв`язки, має на утриманні двох малолітніх дітей та непрацездатних батьків. Просила змінити обвинуваченому запобіжний захід на домашній арешт.

3. Підозрюваний ОСОБА_5 позицію та клопотання свого захисника підтримав.

ІV. Положення закону, яким керувався слідчий суддя.
Відповідно до ст.199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування.
Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 КПК України, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у ч.3 ст.199 КПК України, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Згідно зі ст.184 КПК України клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу повинно містити:
1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа;
2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;
3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;
4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу;

5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;

6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів;

7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Статтею 197 КПК України передбачено, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.
Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати:
1) шести місяців у кримінальному провадженні щодо злочинів невеликої або середньої тяжкості;
2) дванадцяти місяців у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
У частині 2 статті 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:
1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;
3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;
4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;
5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;
6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;
7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;
8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;
9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;
10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;
11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;
12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
За правилами ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.
Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Частиною 5 статті 9 КПК України визначено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з ч.5 ст.193 КПК України будь-які твердження чи заяви підозрюваного, обвинуваченого, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Відповідно до ст.198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.
V. Підстави запобіжного заходу, мотиви, з яких слідчий суддя виходив при постановленні ухвали, та висновки суду.
Судом було встановлено, що 13.09.2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про скоєння злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України (кримінальне провадження №0007656).
Клопотання слідчого погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оформлене відповідно до вимог ст.199 Кримінального процесуального кодексу України.
До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження. Таким чином, слідчим виконані вимоги ст.199 КПК України.
02.10.2019 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

Ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м.Києва від 03.10.2019 року відносно ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів.
26.11.2019 року керівником Київської місцевої прокуратури №4 строк досудового розслідування даного кримінального провадження продовжено до трьох місяців.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінальних правопорушень.
В судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, наявними у справі допустимими доказами, а саме: протоколом огляду місця поді (трупа) від 12.09.2019; висновком експерта № 022-171-2082-2019 від 16.11.2019-19.11.2019; протоколом огляду місця події від 13.09.2019; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 04.10.2019; протоколами допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 від 13.09.2019; протоколом пред`явлення особи для впізнання за участю свідка ОСОБА_14 від 07.10.2019; протоколом перегляду відеозапису від 07.10.2019; речовими доказами, іншими доказами в їх сукупності.

Крім того, в судовому засіданні стороною захисту відповідно до положень ч.5 ст.132 КПК України не було надано суду належних і допустимих доказів, які свідчили б про необґрунтованість пред`явленої підозри, тому слідчий суддя вважає безпідставними заперечення сторони захисту з цих питань.
При цьому слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак відповідно до вимог ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання цим ризикам.
При вирішенні питання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відповідно до ст.199 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про можливе вчинення підозрюваним ОСОБА_5 інкримінованого злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він підозрюється, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, репутацію підозрюваного, майновий стан, ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.
Крім того, слідчий суддя враховує наявність об`єктивних обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали про тримання під вартою від 03.10.2019 року необхідність допитати свідка, який знаходиться за межами міста Києва, виконати вимоги ст.290 КПК України, та те, що заявлені раніше ризики не зменшилися та виправдовують тримання підозрюваного під вартою.
Так, ОСОБА_5 підозрюється у скоєні злочину проти життя та здоров`я особи, який згідно ст.12 КК України відноситься до категорії тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання до десяти років позбавлення волі, раніше судимий, у тому числі за вчинення тяжкого злочину, проти життя та здоров`я особи, після звільнення з місць позбавлення волі офіційно не працевлаштований, законних джерел доходу не має, та його місцезнаходження було встановлене лише в результаті слідчих та розшукових дій.

Вказані вище обставини, а також підвищена суспільна небезпека злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , на думку слідчого судді, дають підстави для висновку, що існують з боку підозрюваного ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме, можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст.199 КПК України, а також доведеність прокурором під час судового розгляду клопотання, що обставини, зазначені у ч.3 ст.199 КПК України виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою, тому клопотання слідчого про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно задовольнити та продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 відповідно до ухвали слідчого судді від 03.10.2019 року в межах строку досудового розслідування кримінального провадження №0007656 до 27 грудня 2019 року, оскільки саме до цього строку зі слів прокурора слідчим буде направлений обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 до суду.
При вирішенні даного питання судом також враховано положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
Крім того, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Також ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи (рішення у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011). При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України та враховані слідчим суддею при вирішенні даного клопотання.

Із врахуванням викладеного, клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.3, 176-178, 180, 182-183, 184, 194, 196-199, 309, 372, ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києі ОСОБА_7 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0007656 відносно ОСОБА_5 задовольнити частково.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 відповідно до ухвали слідчого судді від 03.10.2019 року в межах строку досудового розслідування кримінального провадження №0007656 до 27 грудня 2019 року включно.
В задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу та застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відмовити.
Виконання ухвали доручити начальнику ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Копію ухвали вручити прокурору, підозрюваному, його захиснику та направити для виконання до ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому кримінальному правопорушенні.

Повний текст ухвали оголосити учасникам судового провадження у судовому засіданні о 09-10 годині 02 грудня 2019 року.
Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя Дніпровського районного суду
м.Києва ОСОБА_1