печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 вересня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 28.03.2019р. у кримінальному провадженні № 00000026 від 02.02.2019 р.,
ВСТАНОВИВ:
30.07.2019 до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 28.03.2019р., на майно у кримінальному провадженні №00000026.
В обґрунтування доводів клопотання зазначено, що ОСОБА_4 на електронних торгах було придбано наступне рухоме майно: спеціалізований вантажний сідловий тягач-Е, марки MAN, модель TGA 18.430, 2005 року випуску, державний номерний знак НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , об`єм двигуна 10518 куб.см., тип палива-D (дизельне пальне), білого кольору.

Придбання вказаного транспортного засобу на електронних торгах підтверджується відповідним актом про електронні торги

Акт про електронні торги відповідно до п. 8 розділу 10 Порядку реалізації арештованого майна затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 № 2831/5 є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно.

Отже, ОСОБА_4 є власником зазначеного вище майна, але він не може зареєструвати вказане майно в відповідних сервісних центрах Міністерства внутрішніх справ України, оскільки на вказане майно, яке до купівлі належало ТОВ ВКФ «КІРОС ЛТД» (код ), накладено арешт ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 28.03.2019р.

А тому існує необхідність у скасуванні арештів, оскільки відпала потреба у застосуванні арешту і це необхідно для забезпечення реалізації права власності ОСОБА_4 на майно, яке він придбав як добросовісний набувач.

Також в клопотанні зазначено, що вказане клопотання подається до Печерського районного суду м. Києва, а не до Шевченківського районного суду м. Києва, оскільки вказане клопотання вже подавалося до Шевченківського районного суду м. Києва і 29.07.2019р. була постановлена ухвала, що підсудність по розгляду даного клопотання саме в Печерському районному суді м. Києва, оскільки зараз кримінальне провадження знаходиться в Головному слідчому управління Національної поліції України, юридична адреса якого розміщена в Печерському районі м. Києва.

Адвокат ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, підтримав вимоги клопотання та просив його задовольнити.
Слідчий, прокурор у судове засідання не зявилися, про причини неявки не повідомили.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали якими воно обнрунтовується, приходить до наступного.
Як вбачається з матеріалів провадження, на даний час досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00000026 від 02.02.2019р. здійснюється Головним слідчим управлінням Національної поліції України.
Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 28 березня 2019р., накладено арешт на спеціалізований вантажний сідловий тягач-Е, марки MAN, модель TGA 18.430, 2005 року випуску, державний номерний знак НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 .

Відповідно до ст. 174 КПКУ Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.
Окрім того Європейський Суд з прав людини в контексті вищевказаних положень зазначив, що володіння майном повинно бути законним ( рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» (ВП),заява №31107/96,п.58, ЕСНR 1999-ІІ.) Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції»,від 22 вересня 1994 року, Series A №296-А,п.42,та «Кушоглу проти Болгарії», заява №48191/99.пп.49-62,від 10.05.2007). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статі 1 Першого Протоколу. Необхідного балансу не вдається досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»,пп.69 та 73, Series A №52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються,та метою, яку прагнуть досягти (рішення від 21.02.1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», п.50, Series A №98).
На сьогоднішній день відсутні обґрунтовані підстави накладення арешту на майно ОСОБА_4 .
Між тим, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необгрунтованому процесуальному обмеженню.
За таких обставин слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання та скасування арешту майна ОСОБА_4 .
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -
У Х В А Л И В:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 28 березня 2019р., на майно у кримінальному провадженні №00000026 - задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 28 березня 2019р., у справі №761/11062/19-к, а саме спеціалізований вантажний сідловий тягач-Е, марки MAN, модель TGA 18.430, 2005 року випуску, державний номерний знак НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , об`єм двигуна 10518 куб.см., тип палива-D (дизельне пальне), білого кольору.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1