У Х В А Л А

іменем України

18 листопада 2019 року м.Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м.Полтави ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Полтаві клопотання старшого слідчого СВ Полтавського ВП ГУ НП в Полтавській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за №0002322 від 07.08.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду із вказаним клопотанням, у якому просить накласти арешт на майно, а саме: мобільний телефон марки «Nokia 5» ІМЕІ 1) НОМЕР_1 , ІМЕІ 2) НОМЕР_2 , в корпусі чорного кольору.

Клопотання мотивоване тим, що 05.08.2019 в період часу з 18.00 до 19.00 год. невідома особа перебуваючи в салоні громадського транспорту під час руху від зупинки «Південний вокзал» до зупинки «Алмазний завод» таємно шляхом вільного доступу викрала належний ОСОБА_4 мобільний телефон Nokia 5 ІМЕІ 1) НОМЕР_1 , ІМЕІ 2) НОМЕР_2 чорного кольору, завдавши, тим самим потерпілому матеріального збитку на суму 5427 грн.

13.11.2019 року, за адресою м. Полтава, вул. «1100 річчя Полтави», 14а/22 на першому поверсі «Офіс центр» гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видав мобільний телефон марки «Nokia 5» ІМЕІ 1) НОМЕР_1 , ІМЕІ 2) НОМЕР_2 , в корпусі чорного кольору.

На даний час у кримінальному провадженні існує обґрунтована необхідність запобіганню можливості пошкодження, перетворення та відчуження майна, яке може бути реалізовано тільки шляхом накладення арешту на це майно.

У судове засідання учасники судового провадження не з`явились, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлені належним чином.

Слідчий надав заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав у повному обсязі, прохалав його задовольнити.

За вказаних обставин, слідчий суддя вважає за необхідне розглянути клопотання за даної явки учасників, їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання про арешт майна.

Розглянувши клопотання по суті поставлених вимог, перевіривши надані до клопотання матеріали кримінального провадження та дослідивши докази, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, у клопотанні слідчого ставиться питання про накладення арешту на добровільно виданий ОСОБА_5 , 13.11.2019 мобільний телефон марки «Nokia 5» ІМЕІ 1) НОМЕР_1 , ІМЕІ 2) НОМЕР_2 , в корпусі чорного кольору..

Згідно з ч.1, ч.2 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.3 вказаної статті у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Судом установлено, що СВ Полтавського відділу поліції ГУ НП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №002322 від 26.10.2019 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.

Із клопотання вбачається, що 05.08.2019 в період часу з 18.00 до 19.00 год. невідома особа перебуваючи в салоні громадського транспорту під час руху від зупинки «Південний вокзал» до зупинки «Алмазний завод» таємно шляхом вільного доступу викрала належний ОСОБА_4 мобільний телефон Nokia 5 ІМЕІ 1) НОМЕР_1 , ІМЕІ 2) НОМЕР_2 чорного кольору, завдавши, тим самим потерпілому матеріального збитку на суму 5427 грн.

З матеріалів кримінального провадження у їх сукупності вбачається, що вилучене майно є об`єктом кримінально протиправних дій та могло зберегти на собі сліди злочину, що підтверджується, зокрема, протоколами слідчих дій та матеріалами кримінального провадження у сукупності.

Положеннями статті 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України.

Тому, з огляду на положення ч.2 ст.167 та ч.1 і 2 ст.170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна, яке має ознаки речового доказу, по суті являє собою форму забезпечення доказів, є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

З досліджених у сукупності матеріалів клопотання вбачається, що зазначені слідчим у клопотанні речі можуть бути об`єктами кримінально протиправних дій та могли зберегти на собі сліди злочину в межах досудового розслідування за ознаками ч.3 ст. 186 КК України.

Тому, оскільки у даному кримінальному провадженні є всі підстави вважати, що вищевказане майно є об`єктом кримінально протиправних дій та могло зберегти на собі сліди злочину, може бути доказом кримінального правопорушення, а також враховуючи виправдані інтереси держави, пов`язані з порушенням загальносуспільних інтересів, суд вважає за необхідне вжити заходів забезпечення кримінального провадження, шляхом накладення арешту на зазначене майно для забезпечення належного зберігання речових доказів у кримінальному провадженні та недопущення можливості їх втрати або знищення.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 98, 170, 172, 173, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого СВ Полтавського ВП ГУ НП в Полтавській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на добровільно виданий ОСОБА_5 , 13.11.2019 мобільний телефон марки «Nokia 5» ІМЕІ 1) НОМЕР_1 , ІМЕІ 2) НОМЕР_2 , в корпусі чорного кольору.
Даний речовий доказ після проведення необхідних судових експертиз передати для подальшого зберігання до кімнати зберігання речових доказів Полтавського ВП ГУ НП в Полтавській області.

Контроль за виконанням покласти на старшого слідчого СВ Полтавського ВП ГУ НП в Полтавській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1