30.08.2019 Справа № 642/5947/19
Провадження № 1-кс/642/3257/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 серпня 2019 року м. Харків

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого Холодногірського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , розглянувши клопотання слідчого Холодногірського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 , прокурора Харківської місцевої прокуратури №1 юриста 1 класу ОСОБА_4 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні СВ Холодногірського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002100 від «28» серпня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 28.08.2019 року за адресою: м. Харків, пров. Піскунівський 7, у гр. ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено та вилучено 50 згортків із порошкоподібною речовиною блакитного кольору, які вона зберігала з метою збуту.

В ході проведення огляду ОСОБА_5 пояснила, що вона співпрацює з інтернет-магазином з продажу психотропних речовин та наркотичних засобів «Перший оптовий» («Black Seller») та займається розповсюдженням психотропних речовин та наркотичних засобів, які вона зберігає за адресою свого мешкання: АДРЕСА_1 , пояснивши, що вказана речовина зберігається біля її ліжка і що крім цього має полімерні пакети, електронні ваги, ізоляційну стрічку з метою пакування так званих «закладок», а сьогодні мала намір розповсюдити вищевказані згортки в кількості 50 шт.

Крім цього, ОСОБА_5 пояснила, що вона визнає свою провину у зайнятті незаконною діяльністю та погоджується співпрацювати з органами внутрішніх справ, у зв`язку з чим погодилась видати працівникам поліції вищевказані речовини та предмети.

В ході досудового розслідування виникло достатньо підстав вважати, що ОСОБА_5 дійсно зберігає заборонені законом речовини за місцем свого мешкання. У зв`язку із тим, що за адресою свого мешкання гр. ОСОБА_5 проживає не одна, у зв`язку із побоюванням що вказані речові докази по кримінальному провадженню можуть бути знищені, було проведено огляд за місцем мешкання ОСОБА_5 . Огляд проводився за участю захисника - адвоката ОСОБА_6 , з яким ОСОБА_5 було укладено угоду.

В ході огляду за адресою мешкання ОСОБА_5 було виявлено та вилучено пластиковий контейнер із кристалічною речовиною, прозорі полімерні пакети, 2 пари електронних вагів, 5 згортків ізоляційної стрічки. Крім цього було вилучено мобільний телефон «iPhone 7 plus» (IMEI НОМЕР_1 ), що належить ОСОБА_5 , на якому міститься інформація щодо її незаконної діяльності.

Кримінальні правопорушення у сфері незаконного обігу наркотичних засобів це злочини підвищеної суспільної небезпеки, які заподіюють шкоду здоров`ю необмеженого кола осіб, у зв`язку з чим суттєво підривають основи соціального розвитку та благополуччя держави. Поширення наркозалежності серед громадян негативним чином впливає на рівень правопорядку та призводить до росту злочинності. Тому боротьба з наркозлочинністю є одним з пріоритетних напрямів діяльності правоохоронних органів.

Вилучення вказаних предметів обумовлено тим, що кристалічна речовина, вірогідно, являє собою заборонену законодавством речовину "PVP", інші предмети ОСОБА_5 використовувала для зважування, пакування та розповсюдження вказаної речовини, а мобільний телефон «iPhone 7 plus» (IMEI НОМЕР_1 ) для звязку із невстановленою особою, якій повідомляла місцезнаходження вказаних згортків із речовиною, залишеною у якості так названих "закладок".

Зазначені предмети містять на собі сліди скоєння кримінального правопорушення, а також містять інформацію щодо обставин вчинення злочину, отже являються речовими доказами по даному кримінальному провадженню.

Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою збереження речових доказів та відшкодування шкоди завданої внаслідок кримінального правопорушення, і тільки позбавивши можливості відчужувати перелічене вище майно та грошові кошти, можливо попередити їх приховування, пошкодження чи псування, втрати або знищення, використання, передачі або інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Відповідно до ЗУ «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо виконання рекомендацій, які містяться у шостій доповіді Європейської комісії про стан виконання Україною Плану дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України, стосовно удосконалення процедури арешту майна та інституту спеціальної конфіскації» № 1019-VIII від 18.02.2016 року арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому Кримінально-процесуальним кодексом України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів;2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

ОСОБА_5 до судового засідання не з`явився, причини неявки суду не відомі.

Суд, вислухавши слідчого, який підтримав клопотання, дослідивши надані матеріали, приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Відповідно доч.2ст.170КПК України арешт майна допускається з метою збереження речових доказів та відшкодування шкоди завданої внаслідок кримінального правопорушення, і тільки позбавивши можливості відчужувати перелічене вище майно та грошові кошти, можливо попередити їх приховування, пошкодження чи псування, втрати або знищення, використання, передачі або інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Відповідно до ЗУ «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо виконання рекомендацій, які містяться у шостій доповіді Європейської комісії про стан виконання Україною Плану дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України, стосовно удосконалення процедури арешту майна та інституту спеціальної конфіскації» № 1019-VIII від 18.02.2016 року арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому Кримінально-процесуальним кодексом України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів;2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ст. 131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч. 7 ст. 237 КПК України вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства

Слідчий суддя вважає, що слідчий обґрунтовано звернувся з клопотанням про необхідність накладення арешту на вказане майно, враховуючи вищенаведені обставини, для збереження доказової бази та зазначені обставини дають суду підстави для висновку про наявність передбачених ст.ст. 131, 170, 171, 173 КПК України підстав для задоволення клопотання слідчого.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 167, 168, 170-173 КПК України,-

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого Холодногірського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 - про накладення арешту задовольнити.
Накласти арешт на речі, вилучені у гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

-пластиковий контейнер з кристалічною речовиною;

-5 згортків ізоляційної стрічки;

-2 пари електронних вагів;

-полімерні пакети;

-мобільний телефон «iPhone 7plus» (IMEI НОМЕР_1 ).

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1