У Х В А Л А

Справа №377/518/19

Провадження №1-кс/377/223/19

24 липня 2019 року слідчий суддя Славутицького міського суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , з участю: прокурора ОСОБА_3 , старшого слідчого СВ ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , його захисника ОСОБА_6 , представників потерпілих адвокатів: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду в м. Славутичі клопотання слідчого СВ Броварського ВП ГУ Національної поліції в Київській області по кримінальному провадженню, внесеного до ЄРДР за № 0000145 від 21 липня 2019 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривий Ріг, громадянина України, українця, з середньою освітою, не працюючий, не одружений, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
- підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого п.7 ч.2 ст.115 КК України,

У С Т А Н О В И Л А :

23 липня 2019 року до суду подано клопотання старшого слідчого СВ Славутицького ВП Броварського ВП ГУ Національної поліції в Київській області про застосування до ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів та утримувати в Державній установі «Чернігівський слідчий ізолятор» з підстави наявності ризиків передбачених п.п.1,3,4,ч.1ст.177 КПК України, зокрема ухилятись від явки до органів досудового розслідування та суду, оскільки має постійне місце проживання, однак не має постійного місця роботи, проживає біля державного кордону з Республікою Білорусь та без запобіжного заходу зможе в найближчий час перетнути державний кордон, тим самим змінити своє місце проживання та розпочати переховуватися. Також ОСОБА_5 , перебуваючи на волі може перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, оскільки після скоєння злочину залишив місце скоєння злочину та переховувався, а також буде незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні, оскільки підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, а тому з метою уникнення кримінальної відповідальності може вчиняти дії щодо психологічного та фізичного тиску на інших підозрюваних та свідків.

В судовому засіданні старший слідчий просила задовольнити клопотання, посилаючись на обставини, зазначені в ньому.

Прокурор вважав, що клопотання слід задовольнити, оскільки наявна обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_5 , особливо тяжкого злочину передбаченого п.7 ч.2 ст.115 КК України, крім того, викладені обставини у клопотанні, є достатніми для переконання про існування ризиків, передбачених п.п.1,3,4 ч.1 ст.177 КПК України, тому жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України, не може бути до нього застосований. Проте не висловив заперечень, проти обрання застави, при обранні запобіжного заходу.

Представники потерпілих адвокати ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , вважали що є підстави обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Проте не висловили заперечень, проти обрання застави, при обранні запобіжного заходу.

Підозрюваний ОСОБА_5 , в судовому засіданні пояснив, що він відмовляється від пояснень у суді, оскільки перебуває у «шоці», і нічого не може пояснити.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 , суду повідомив, що злочин у якому підозрюється його клієнт відноситься до особливо тяжких, проте, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, надто суворий, достатньо обрати цілодобовий домашній арешт, оскільки, він має постійне місце проживання. Проте якщо суд, вирішить питання про обрання запобіжного заходу, то обов`язок суду обрати у даному випадку заставу, і дана сума застави з урахуванням молодого віку підозрюваного, і те що він ніде не працює, повинна бути не «надмірною сумою внеску, який необхідно сплатити», відповідно до практики Європейського суду.

Перевіривши надані матеріали клопотання та матеріали кримінальною провадження, дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши старшого слідчого, думку прокурора, представників потерпілих, думку підозрюваного, його захисника вважаю необхідним зробити наступний висновок.

Згідно ст.62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Проте у відповідності до вимог ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до п.1, п.3, п.4 ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання, зокрема, спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, інших підозрюваних у кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Згідно ч.2 цієї статті підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (злочину), а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Як зазначено у ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосовано, окрім, зокрема як зазначено у п.5 даної статті, до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Як вбачається з матеріалів, доданих до клопотання, 21 липня 2019 року до ЄРДР за № 0000145 було внесено відомості, що 21 липня 2019 року, в період часу з 01 години до 03 години, з метою вільно провести свій час ОСОБА_10 , ОСОБА_5 та ОСОБА_11 , на автомобілі «Daewoo Lanos», державний номерний знак НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_12 , прибули до кафе - бару «Атлант», розташованого за адресою: Київська область, м. Славутич, Центральна площа, 4. Перебуваючи на автомобільній стоянці поряд з кафе-баром «Атлант», за вказаною вище адресою, ОСОБА_5 та ОСОБА_11 направились в середину приміщення кафе - бару «Атлант», а ОСОБА_10 залишився в автомобілі, на якому вони приїхали. Під час перебування в приміщенні кафе - бару « ІНФОРМАЦІЯ_2 », розташованого за адресою: Київська область, м. Славутич, Центральна площа, 4, та вживаючи спиртні напої ОСОБА_11 нехтуючи загальнолюдськими правилами співжиття і нормами моралі навмисно спричиняв дрібні конфлікти з іншими відвідувачами, в тому числі і з ОСОБА_13 21 липня 2019 року, о 05 годині 26 хвилин, ОСОБА_11 та ОСОБА_5 , перебуваючи неподалік входу до кафе-бару «Атлант» без будь-яких на те причин, вчинили бійку з ОСОБА_13 , до якої приєднався ОСОБА_10 . В ході бійки, з ОСОБА_13 у ОСОБА_5 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 виник умисел на умисне протиправне позбавлення життя першого. Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на вбивство ОСОБА_13 , усвідомлюючи свої дії та бажаючи настання смерті останнього, будучи об`єднані єдиним умислом, нехтуючи загальнолюдськими правилами співжиття і нормами моралі, без будь-якої причини маючи перевагу у фізичні силі ОСОБА_10 та ОСОБА_11 досягнувши мовчазної згоди між собою, блокуючи руки ОСОБА_13 , утримуючи його між собою та не даючи останньому змоги захищатись, надали змогу ОСОБА_5 , який діяв за об`єднаним єдиним умислом з ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , нанести, удар ножем в життєво важливий орган ОСОБА_13 , а саме в шию, чим спричинив тілесні ушкодження у вигляді колото-різаної рани шиї. Від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_13 помер на місці.
21.07.2019 року на підставі ст.208 КПК України ОСОБА_5 , затримано та 22.07.2019 року повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого п.7 ч.2 ст.115 КК України. Із наданого повідомлення про підозру вбачається, що ОСОБА_5 , підозрюється в умисному вбивстві з хуліганських мотивів, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років або довічне позбавлення волі.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосовано, окрім, як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п,ять років.

Наданими матеріалами кримінального провадження підтверджено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 , вказаного у клопотанні злочину, кваліфікованого за п.7 ч.2 ст.115 КК України, який відноситься до категорії особливо тяжких злочинів і за який передбачено покарання, зокрема, у виді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічне позбавлення волі.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п.108 рішення у справі «Влох проти Польщі», п.24 рішення у справі «Малик проти України», п.175 рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України»).

З обставин, зазначених у ч.1 ст.178 КПК України, слід взяти до уваги наявність доказів вчинення підозрюваним ОСОБА_5 , злочину, передбаченого п.7 ч.2 ст.115 КК України, а саме: рапортом ст. інспектора-чергового Славутицького ВП від 21.07.2019 року; протоколом огляду місця події від 21.07.2019 року; відеозаписом камер відеоспостереження кафе-бару «Атлант» за 21.07.2019 року, де на місці загибелі потерпілого була зафіксована присутність ОСОБА_5 ; протоколом обшуку від 21.07.2019 року; протоколами допитів свідків ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 ; протоколом затримання ОСОБА_5 , від 21.07.2019 року; протоколами допиту підозрюваних ОСОБА_17 від 21.07.2019 року та ОСОБА_10 від 21.07.2019 року, ОСОБА_11 , від 22.07.2019 року.

До аргументів захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 , про застосування до його підопічного відповідно ст.181 КПК України, домашнього арешту, слідчий суддя ставиться критично. Доводи захисника проте, що у даному випадку є можливість застосувати домашній арешт не достатньо аргументована, підозра пред,явлена підозрюваному у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини. Слідчим суддею у судовому засіданні переглянуто відеозапис наданий прокурором вбачається, що на місці трагічної події був присутній ОСОБА_5 , тобто «існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться, могла вчинити правопорушення». Тому слідчий суддя дійшла висновку, що вимоги адвоката ОСОБА_6 , підзахисного при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту не заслуговують на увагу і спростовані дослідженими доказами в судовому засіданні.
Підозрюваний ОСОБА_5 , має постійне місце проживання, проте слідчий суддя прийшла до висновку, що без обрання до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою він зможе переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки хоча і має постійне місце проживання, але проживає біля державного кордону з Республікою Білорусь та без запобіжного заходу зможе в найближчий час перетнути державний кордон, тим самим змінити своє місце проживання та розпочати переховуватися. Крім того слідчий суддя дійшла переконанню, що ОСОБА_5 , може вчиняти дії, направлені на ухилення від органів досудового розслідування або суду, оскільки пред,явлена підозра у вчинені злочину, який є особливо тяжким, покарання за яке передбачена у вигляді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічне позбавлення волі.
Також слідчий суддя вважає, що є ризик того, що ОСОБА_5 , буде незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, а тому з метою уникнення кримінальної відповідальності може вчиняти дії щодо психологічного чи фізичного тиску на свідків.

Зважаючи на обставини, які підтверджують наявність зазначених ризиків, незастосування до ОСОБА_5 , запобіжного заходу, або застосування більш м`якого, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вказаним ризикам.

З урахуванням наведеного, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінивши в сукупності всі обставини, передбачені ст.178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, його вік та стан здоров`я, те що він немає постійного джерела для існування, його репутацію, наявність достатніх підстав про існування ризиків, передбачених п.1, п.3, п.4 ч.1 ст.177 КПК України, вважаю, що будь-який інший запобіжний захід, передбачений ст.176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам, тому дане клопотання підлягає задоволенню і до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до вимог ч.1 п.2 ст.219 КПК України досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особи про підозру у вчиненні злочину.
21.07.2019 року ОСОБА_5 , було затримано. 22.07.2019 року ОСОБА_5 , у даному кримінальному провадженні повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого п.7 ч.2 ст.115 КК України.
Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 , необхідно у межах строку досудового розслідування.

Згідно ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема:
1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;
2)щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Обов`язок суду (слідчого судді) у судовому засіданні створити необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. Змагальність сторін у цьому кримінальному провадженні забезпечується стороною обвинувачення (прокурор) та захисту (адвокат). Державне обвинувачення підтримується у суді прокурором, а захист підозрюваного здійснює захисник на підставі доручення Центру.

З повідомлення про підозру від 22.07.2019 року ОСОБА_5 , пред`явлено підозру в умисному вбивстві з хуліганських мотивів, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років або довічне позбавлення волі, п.7 ч.2 ст.115 КК України, тобто ознаки насильства та загибель людини присутні. Захисник просив застосувати заставу відносно підозрюваного, посилаючись на застосування застави, сума якої повинна бути не «надмірною сумою внеску, який необхідно сплатити», відповідно до практики Європейського суду, а саме «Гафа проти Мальти».

Прокурор, на якому лежить виконання процесуальних прав та процесуальних обов`язків від імені Державного обвинувачення заперечень не висловив проти застосування у даному випадку застави.

Представники потерпіли також у судовому засіданні ніяких заперечень проти застосування застави не висловили і не навели.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, "Кожен, кого заарештовано або затримано згідно з положеннями підпункту "c" пункту 1 цієї статті, має негайно постати перед суддею чи іншою посадовою особою, якій закон надає право здійснювати судову владу, і йому має бути забезпечено розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження. Таке звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання, а саме сплатити як одну з умов для звільнення під заставу не надмірну суму внеску." рішення у справі «Гафа проти Мальти». Відповідно до прецедентного права ЄСПЛ, гарантія, передбачена статтею 5§3 Конвенції покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підсудного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Оскільки питання, яке розглядається, є основним правом на свободу, гарантованим статтею 5, органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави. При цьому у справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 року) ЄСПЛ вказав, що для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий надмірний тягар для особи».

Оскільки в судовому засіданні з боку прокурора та представників потерпілих не надійшло заперечень проти обрання застави, то відповідно до обов`язку слідчого судді у даному випадку необхідно застосувати заставу.

Відповідно до ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: зокрема:
3)щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
На 01.01.2019 року, розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1921 гривні, тобто, трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб буде становить 576300,00 гривень, проте з урахуванням того, що підозрюваний має молодий вік, ніде не працює, і дана сума відповідно до рекомендацій ЄСПЛ «рішення «Гафа проти Мальти» може бути «надмірною сумою застави», тому необхідно обрати заставу у розмірі ста п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За таких обставин, зважаючи на обґрунтованість підозри ОСОБА_5 , у вчиненні вищевказаного злочину, з урахуванням обставин злочину, майнового стану підозрюваного, наявності ризиків, передбачених п.1, п.3, п.5 ч.1 ст.177 КПК України, відповідно до ч.ч.4,5 ст.182 КПК України вважаю за необхідне визначити заставу у розмірі 288 150,00 гривень, яка буде достатньою для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.

Керуючись ст. ст.182-184,193-194,196-197 КПК України,-

У Х В А Л И Л А :

Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів та утримувати в Державній установі «Чернігівський слідчий ізолятор».
Строк тримання під вартою обчислювати з 21.07.2019 року по 18.09.2019 року.
Визначити заставу у розмірі 288 150,00 гривень, яку має право внести підозрювана або інша фізична чи юридична особа (заставодавець) на депозитний рахунок ТУДСА України в Київській області за наступними банківськими реквізитами:
Код ЄДРПОУ 26268119
МФО 820172
Р/рахунок 8661
Банк Держказначейська служба України м.Київ
Одержувач Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Київській області
Призначення платежу (Зазначити який платіж зараховується (вид) та вказати номер справи по якій зараховується платіж).
У разі внесення застави на ОСОБА_18 покладаються такі обов`язки, передбачені ст.194 КПК України:

1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду у визначений ними час за кожною вимогою;
2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
Вищевказані обов`язки покладаються на підозрюваного на строк по 18.09.2019 року.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо, підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші, покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету.
Копію ухвали негайно після її оголошення вручити підозрюваному.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваному протягом п`яти днів з моменту вручення її копії.
Повний текст ухвали складено протягом п`яти діб з дня оголошення резолютивної части і оголошений учасникам судового провадження 29.07.2019 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1