УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 липня 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 191 101 100 003 34 від 17.02.2019, у якому
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Києва, громадянин України, українець, який у зареєстрованому шлюбі не перебуває, офіційно не працевлаштований, який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимий
підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 146, ч.1 ст. 263, ч.2 ст. 187, , ч. 3 ст.189, ч. 3 ст. 289, ч. 3 ст. 357 КК України,
у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене з прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_3 клопотання слідчого СУ ГУНП у Київській області ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартоюпідозрюваного ОСОБА_4 .

На обґрунтування клопотання зазначено, що 16.05.2019 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 146, ч.1 ст. 263, ч.2 ст. 187, ч. 3 ст.189, ч. 3 ст. 289, ч. 3 ст. 357 КК України, відповідно до якої останній, діючи за попередньою змовою групою осіб, із застосуванням насильства небезпечного для життя та здоров`я особи, здійснили розбійний напад на ОСОБА_7 з метою заволодіння його автомобілем та іншим майном.

Рішенням слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16.05.2019 до підозрюваного застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого до 05.06.2019.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 12.06.2019 строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжений до п`яти місяців, тобто до 20.07.2019, однак 03.07.2019 перебіг строку досудового розслідуваннязупинений у зв`язку з ознайомленням стороною захисту з матеріалами кримінального провадження.
На переконання слідчого, не зменшилися раніше встановлені ризики переховування ОСОБА_4 від органу досудового слідства та суду, знищення, приховання або спотворення речей та документів, які мають значення для встановлення обставин кримінальних правопорушень, здійснення незаконно впливу на свідків, експертів, вчинення іншого кримінального правопорушення.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав, які у ньому зазначені.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання, оскільки наполягали на тому, що ОСОБА_4 не має наміру переховуватись, має постійне місце мешкання на території міста Києва, отже, наведені стороною обвинувачення ризики необґрунтовані.

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, вивчивши надані суду матеріали, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ст.199 КПК України на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з позицією ЄСПЛ «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Крім того, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» ЄСПЛ зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що необхідні для обґрунтування обвинувального вироку.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність у діях підозрюваного ОСОБА_4 ознак інкримінованих злочинів.

Згідно з ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києві від 16.05.2019 ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваного визнана можливість переховування останнього від органів досудового розслідування та суду, незаконний вплив на свідків у кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя приймає до уваги, що існує ймовірність того, що ОСОБА_4 з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованих злочинів, вчинить дії щодо ухилення від органу досудового розслідування та суду.

Крім того, відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «В. проти Швейцарії» небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати, зокрема, з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів, зв`язків з державою, у якій його переслідують.

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає, що про реальне існування наведеного вище ризику свідчить те, що характер інкримінованих підозрюваному злочинів має корисливу спрямованість і вчинене шляхом застосування до потерпілого насильства, небезпечного для життя та здоров`я останнього, відсутність у ОСОБА_4 тих вагомих стримуючих факторів, які б могли зупинити його від вчинення дій з метою переховування від органів досудового розслідування, а саме місця постійного місця мешкання у м. Києві, місця роботи, сталих соціальних зв`язків та утриманців, що у сукупності підтверджує ймовірність свідомої позапроцесуальної поведінки останнього.

Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його затримання, з засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Крім того, враховуючи, що підозрюваний офіційного та стабільного джерела доходів не має, інкримінований злочин вчинений з корисливого мотиву, слідчий суддя вважає, що не виключений ризик вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушень.

Враховуючи, що кримінальне правопорушення вчинене із застосуванням до потерпілого насильства, ймовірність вчинення підозрюваним дій щодо незаконного впливу на свідка, експертів та інших підозрюваних також доведена.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених сторонами кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.

Однією з обставин, з якою закон пов`язує можливість продовження строку тримання особи під вартою, є необхідність проведення певних слідчих та процесуальних дій, без виконання яких неможливо закінчити досудове розслідування.

Як випливає з клопотання та доводів прокурора, на теперішній час триває ознайомлення сторони захисту з матеріалами досудового розслідування. Однак, у подальшому, необхідно скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Сукупність викладеного, дані про обставини вчинення інкримінованих ОСОБА_4 злочинів, приводять слідчого суддю до переконання, що доводи сторони обвинувачення про відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу є обґрунтованими.

Частиною 3 статті 197 КПК передбачено, що строк тримання під вартою може бути продовжений в межах строку досудового розслідування.
Однак, слідчий суддя приймає до уваги, що перебіг строку досудового розслідування, який рішенням слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 12.06.2019 продовжений до п`яти місяців, тобто до 20.07.2019, зупинений у зв`язку з ознайомленням стороною захисту з матеріалами кримінального провадження. Тобто, строк тримання під вартою може бути продовжений з урахуванням зазначеного терміну.
При цьому відповідно до положень ч.4 ст. 183 КПК України слідчий суддя вважає за можливе при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави, оскільки злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , вчинений із застосуванням насильства.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 193, 194 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
Клопотання слідчого СУ ГУ НП в м. Київській області ОСОБА_6 задовольнити.
Продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою по 11 серпня 2019 року включно без визначення розміру застави.
На ухвалу слідчого судді до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1