Справа № 532/308/15-к
Провадження № 1-р/526/7/2019
У Х В А Л А

30 травня 2019 року колегія суддів Гадяцького районного суду Полтавської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

з участю секретаря - ОСОБА_4 ,

прокурорів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

обвинувачених - ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

захисників - ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ,

розглянувши заяву захисника ОСОБА_16 на захист прав та інтересів обвинуваченого ОСОБА_7 про роз`яснення ухвали Гадяцького районного суду Полтавської області від 11 травня 2019 року про задоволення клопотання прокурора та продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 на строк до 09 липня 2019 року ,-

встановила:

Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_16 звернувся до суду з заявою про роз`яснення ухвали суду про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 .

У своїй заяві зазначив, що ухвалою суду від 11 травня 2019 року Гадяцьким районним судом Полтавської області постановлено ухвалу про задоволення клопотання прокурора та продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 на 60 днів - до 09 липня 2019 року. Вказане судове рішення є незрозумілим для сторони захисту обвинуваченого ОСОБА_7 та потребує роз`яснення, а саме:

-на якій правовій підставі Гадяцький районний суд Полтавської області невірно (хибно) виклав зміст рішення ЄСПЛ від 11.04.2019 року у справі «Левченко та інші проти України», вказавши, що за скаргою ОСОБА_9 було встановлено лише порушення параграфу 1 статті 6 Конвенції, в той час як в дійсності вказаним рішенням ЄСПЛ встановлено за скаргою ОСОБА_9 порушення параграфу 3 статті 5 та параграфу 1 статті 6 Конвенції;

-на якій саме правовій підставі Гадяцький районний суд Полтавської області не застосував висновки рішення ЄСПЛ у справі «Левченко та інші проти України» по суті виявлених порушень Конвенції в даному конкретному кримінальному провадженні при вирішенні питання продовження запобіжного заходу ОСОБА_7 : на підставі того, що неодноразово раніше вже вказані Гадяцьким районним судом Полтавської області мотиви продовження тримання під вартою не оцінювались Європейським судом з прав людини чи на підставі того, що вказані мотиви розглядались Європейським судом, але такі висновки ЄСПЛ не підлягають до застосування при вирішенні питання продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 ;

-ухвала від 11.05.2019 року про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 була постановлена за власною ініціативою суду чи за клопотанням прокурора ОСОБА_17 ;

-якщо ухвала від 11.05.2019 року була постановлена за власною ініціативою суду, на якій підставі резолютивна частина ухвали містить твердження про задоволення клопотання прокурора і з яких правових підстав та мотивів районним судом не було застосовано рішення КСУ від 03.11.2017 року №1-р/2017 у справі №1-28/2017 та статті 8,19,129 Конституції України, які з огляду на принцип верховенства права виключають можливість вирішення такого питання судом за власною ініціативою;

-якщо ухвала від 11.05.2019 року була постановлена саме за клопотанням прокурора з яких правових підстав та мотивів районний суд проігнорував положення ч.2 ст. 331 та ч.1 ст.199 КПК України та не врахував, що прокурор подав відповідне клопотання з порушенням вимог ст.19 Конституції України;

-як саме слід розуміти ухвалу Гадяцького районного суду Полтавської області від 11.05.2019 в її взаємовиключних частинах, а саме: в одному реченні суд вказав, що вимоги гл.18 КПК України не підлягають застосуванню під час розгляду питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою забезпечення судового розгляду кримінального провадження, а в іншому що при ухваленні цього рішення суд керується статтями 183,184,196-199 КПК України, які саме і містяться в гл.18 КПК України;

-для підтвердження яких саме фактів та з метою застосування яких саме норм процесуального чи матеріального права Гадяцький районний суд Полтавської області послався на рішення ЄСПЛ у справі «Тимченко проти України» та постанову ВСУ від 23.10.2017 року, предметом яких не було встановлення рішенням ЄСПЛ порушення параграфу 3 статті 5 Конвенції та відповідне питання поновлення порушеного права особи на свободу та особисту недоторканість.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_16 , обвинувачений ОСОБА_7 та захисник ОСОБА_11 заяву підтримали та просили роз`яснити ухвалу Гадяцького районного суду Полтавської області від 11.05.2019 року, з вищевикладених підстав.

Прокурори ОСОБА_5 , ОСОБА_6 висловили думку про відмову в роз`ясненні ухвали Гадяцького районного суду Полтавської області від 11.05.2019, оскільки захисник фактично просить змінити зміст рішення суду, що суперечить вимогам ст. 380 КПК України.

У відповідності до ч.1 ст.380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Виходячи із загальних правил роз`яснення рішення суду - це викладення рішення у більш зрозумілій формі. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє в його роз`ясненні.
Зі змісту заяви захисника ОСОБА_16 вбачається непогодження з прийнятим судовим рішенням та порушується питання щодо роз`яснення мотивів прийняття такого рішення, що суперечить вимогам ст. 380 КПК України, а тому в роз`ясненні ухвали слід відмовити.
Керуючись ст. 380 КПК України, колегія суддів,-

постановила:

Відмовити захиснику ОСОБА_16 у роз`ясненні ухвали Гадяцького районного суду Полтавської області від 11 травня 2019 року про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 .

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Головуючий: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3