Провадження № 1-кс/712/8753/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про застосування запобіжного заходу

у вигляді тримання під вартою

5 грудня 2019 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисників підозрюваного адвокатів ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , розглянувши в судовому засіданні клопотання слідчого СВ Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Черкаси, українця, громадянина України, освіта вища, не маючому на утриманні малолітніх дітей, не постраждалому внаслідок аварії на Чорнобильській АС, працюючого на посаді директора комунального некомерційного підприємства «Черкаська міська консультативно діагностична поліклініка», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ),
підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000096 від 11 червня 2019 року за ч.3 ст. 368 КК України, -

в с т а н о в и в :
5 грудня 2019 року до Соснівського районного суду м. Черкаси звернулась слідча СВ Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Клопотання обґрунтовано тим, що в провадженні СВ Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області перебуває кримінальне провадження, зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000096 від 11.06.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого, ч. 3 ст. 368 КК України.
В ході досудового розслідування встановлено, що 11.06.2019 року до Черкаської місцевої прокуратури надійшли матеріали УСБУ в Черкаській області щодо можливого вчинення кримінального правопорушення службовою особою комунального некомерційного підприємства «Черкаська міська консультативно діагностична поліклініка» (далі КНП «Черкаська міська консультативно діагностична поліклініка»).
Так, за змістом положень ч. 3 ст. 18 КК України та примітки ст. 364 КК України ОСОБА_5 , як директор КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка», здійснює організаційно-розпорядчі функції, тобто є службовою особою, якій відповідно до ст. 22 Закону України «Про запобігання корупції» заборонено використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди.
За даними досудового розслідування, упродовж червня 2019 року ОСОБА_5 , будучи службовою особою, з метою одержання неправомірної вигоди для себе, неодноразово під час особистих зустрічей та спілкування по телефону із засновником ТОВ «Макромєд» ОСОБА_8 , вимагав в останньої передати йому неправомірну вигоду за укладення із зазначеним товариством договору поставки товарів (медичні вироби) в розмірі 10% від суми договору, на що ОСОБА_8 погодилась.
У подальшому, 13.11.2019 року між КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка», в особі директора ОСОБА_5 (Замовник), з однієї сторони, та ТОВ «Макромєд», в особі директора ОСОБА_9 (Постачальник), з іншої сторони укладено договір про закупівлю № 496. Ціна договору становить 496 855 (чотириста дев`яносто шість тисяч вісімсот п`ятдесят п`ять) гривень. Використовуючи своє службове становище, на виконання вищезазначеного договору ОСОБА_5 забезпечив перерахування грошових коштів у вказаному розмірі на рахунок ТОВ «Макромєд».
За даними сторони обвинувачення, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на одержання неправомірної вигоди для себе, діючи умисно, з корисливих спонукань, ОСОБА_5 03.12.2019 під час особистої зустрічі із ОСОБА_8 , у період часу з 15.20 до 15.30 години, перебуваючи у службовому кабінеті директора КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка», який розташований на першому поверсі приміщення, що за адресою: місто Черкаси, вулиця В`ячеслава Чорновола, 9, одержав від ОСОБА_8 обумовлену суму неправомірної вигоди в розмірі 50 000 (п`ятдесят тисяч) гривень, для себе за не створення штучних перешкод у господарській діяльності ТОВ «Макромєд».
03.12.2019 року ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.
04.12.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, тобто у одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе чи третьої особи за вчинення в інтересах того хто надає неправомірну вигоду, будь якої дії з використанням службового становища, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.
На думку прокурора, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: заявою ОСОБА_8 від 11.06.2019 про вчинення злочину; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 12.06.2019; протоколом огляду місця події від 03.12.2019 з додатками; протоколом освідування особи; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 03.12.2019; розпорядженням міського голови м. Черкаси від 15.05.2018 «Про призначення ОСОБА_5 »; контрактом з директором КНП «Черкаська міська консультативно діагностична поліклініка», що є комунальною власністю Черкаської міської ради від 15.05.2018 року; посадовою інструкцією директора КНП «Черкаська міська консультативно діагностична поліклініка».
На думку прокурора та слідчого, підозрюваний ОСОБА_5 після отримання повідомлення про підозру може умисно ухилятися від явки до органів досудового розслідування та суду, або переховуватись від органів досудового розслідування та суду, чим може перешкоджати встановленню істини по справі.
Крім того, є достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 , користуючись своїм авторитетом перед підлеглими КНП «Черкаська міська консультативно діагностична поліклініка», має реальну можливість особисто або через інших осіб незаконно впливати на свідків, а також знищити, сховати або спотворити будь-які із речей і документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Враховуючи, що інкриміноване ОСОБА_5 кримінальне корупційне правопорушення відноситься до категорії тяжких, мінімальне покарання за яке передбачено у вигляді 5 років позбавлення волі без можливості застосування положень ст. 69 та ст. 75 КК України, то на думку прокурора, з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження найдоцільніше обрати запобіжний захід підозрюваному у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
При обранні альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, сторона обвинувачення, враховуючи корисливий мотив злочину, просить визначити підозрюваному заставу в розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
У судовому засіданні слідча ОСОБА_4 та прокурор ОСОБА_3 підтримали клопотання та просили обрати підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечив. Пояснив, що в нього не було жодних домовленостей чи розмов із громадянкою ОСОБА_8 з приводу надання йому неправомірної вигоди, а тим більше він не пред`являв до неї ніяких вимог щодо цього. 3 грудня 2019 року приблизно о 15 год. 20 хв. він повернувся з наради, коли в кабінет, оминаючи секретаря та не питаючи в неї дозволу зайти, заскочила ОСОБА_8 ,передала йому, як вона виразилась - «подяку», та вийшла з кабінету. У зв`язку з чим була передана вказана «подяка» він не знає, але майже одразу після цього до кабінету увірвались оперативні співробітники поліції, слідча, прокурор і провели обшук. При обранні слідчим суддею конкретного запобіжного заходу просив не обирати тримання під вартою, оскільки у нього важко хворі батьки і він, як лікар, має здійснювати їм перев`язку. Заперечив наявність ризику можливого ухилення від органу досудового розслідування та зазначив про те, що має намір і вподальшому працювати на благо містян. Додатково пояснив, що у нього немає 600 000 грн на внесення застави.
Захисник ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_7 проти задоволення клопотання заперечила. Додатково пояснила, що під час проведення невідкладних слідчих дій із підозрюваним одразу ж після його затримання 3 грудня 2019 року, слідчий та прокурор безпідставно провели обшук у службовому кабінеті, не надали можливість залучити адвоката, а після прибуття такого не надали права на конфіденційне спілкування. Просила звернути увагу на те, що в постанові прокурора про проведення освідування вже констатовано винність ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому злочину, що порушує презумпцію невинуватості особи. Щодо наведених прокурором ризиків то жоден з них, на її думку, не доведено, а відтак немає підстав для відступу від презумпції нетримання особи під вартою. Просила обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту чи особисте зобов`язання.
Захисник ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 додатково пояснив, що у клопотанні прокурор частково посилається на докази, які не долучено до клопотання про застосування запобіжного заходу, а відтак такі докази не можуть братись до уваги слідчим суддею. Зауважив, що із змісту письмової підозри вбачається, що ОСОБА_5 фактично звинувачують в отриманні грошових коштів від вартості поставлених на КНП медичних товарів від ТОВ «Макромєд». Але державні закупівлі на таку значну суму відбуваються публічно через платформу «Прозорро», такі публічні торги організовує тендерний комітет КНП, членом якого підозрюваний не є, на рішення якого і на результати торгів він не має жодного впливу. Таким чином, ОСОБА_5 безпідставно обвинувачують у вчиненні злочину за ч. 3 ст. 368 КК України. Щодо наведених прокурором ризиків, то просив врахувати бездоганну репутацію підозрюваного, наявність у нього сім`ї, нерухомого майна на праві власності, непрацездатних хворих батьків на утриманні та відмовити в задоволенні клопотання прокурора.
Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя робить наступні висновки.
Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження особи, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).
Слідчим суддею встановлено, що 11 червня 2019 року до УСБУ в Черкаській області надійшла заява ОСОБА_8 , в якій вона повідомляє про те, що до неї, як до ФОП, яка займається забезпеченням комплексного медичного обладнання, звернувся директор КНП «Черкаська міська консультативно діагностична поліклініка» ОСОБА_5 з пропозицією надати йому грошові кошти в розмірі від 10 до 20 % від загальної вартості договору.
11 червня 2019 року до ЄРДР внесено відомості за ч. 3 ст. 368 КК України, відповідно до яких до Черкаської місцевої прокуратури надійшли матеріали УСБУ в Черкаській області щодо можливого вимагання в одержанні неправомірної вигоди.
3 грудня 2019 року відповідно до протоколу огляду місця події, проведеного за присутності понятих у приміщенні кабінету КНП «Черкаська міська консультативно діагностична поліклініка» по вул. В.Чорновола, 9/1 у м. Черкаси, з написом на дверях «Директор», на кріслі виявлено директора цього КНП ОСОБА_5 . Після роз`яснення прав вказаній особі та проведення процедури освідування, на запитання слідчого він повідомив, що грошові кошти в кабінеті він не отримував. Також пояснив, що в кабінет заходила ОСОБА_8 , з якою він говорив про майбутнє ввіреного йому медичного закладу, і в ході розмови вона передала йому конверт із «презентом», який він помістив до шухляди тумби в цьому ж кабінеті. При огляді однієї з шухляд тумби, було виявлено предмет схожий на конверт, в якому містились грошові купюри, схожі на українські гривні номіналом по 500 грн кожна, кількістю 100 штук, а всього на суму 50 000 грн. Конверта та грошові купюри при дії на них ультрафіолетової лампи мали ознаки світіння жовтого кольору.
Згідно з протоколом освідування особи від 3 грудня 2019 року, проведеного слідчим, за присутності понятих, на виконання постанови прокурора від 3 грудня 2019 року, на вказівному та середньому пальці лівої руки, а також на вказівному, середньому, безіменному пальці та мізинці правої руки ОСОБА_5 , виявлено ознаки світіння жовтого кольору під променями ультрафіолетової лампи, а також відібрано змиви з рук.
03.12.2019 року ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України, що випливає з протоколу затримання..
04.12.2019 року ОСОБА_5 вручено письмову підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, тобто у одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе чи третьої особи за вчинення в інтересах того хто надає неправомірну вигоду, будь якої дії з використанням службового становища, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.
З огляду на наведені вище матеріали, на думку слідчого судді, прокурором доведено причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому злочину.
Доводи сторони захисту про те, що прокурором неправильно кваліфіковано дії підозрюваного за ч. 3 ст. 368 КК України не мають значення при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри, оскільки правова кваліфікація злочину може бути змінена прокурором на стадії досудового розслідування, яке наразі триває.
Щодо наявності ризиків, на які посилався слідчий та прокурор, то ризик втечі ОСОБА_5 чи іншого його ухилення від органу досудового розслідування, не доведено жодним доказом та є припущенням сторони обвинувачення.
Водночас, на думку слідчого судді, прокурором доведено існування ризику можливого протиправного впливу підозрюваного на свідків у кримінальному провадженні, зокрема ОСОБА_8 , з метою схилити її до зміни вже наданих показань чи відмови від показань.
Крім того, слідчий суддя також враховує надані підозрюваним у судовому засіданні пояснення, відповідно до яких візит 3 грудня 2019 року ОСОБА_8 до його кабінету бачила секретар приймальні, але остання ще не допитана в якості свідка на досудовому розслідування.
При обранні конкретного запобіжного заходу до ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує висловлену Європейським судом з питань захисту прав людини презумпцію про те, що за загальним правилом підозрюваний, за виключенням виняткових випадків, не має триматись під вартою.
Отже, таку презумпцію має спростувати в судовому засіданні прокурор, надаючи відповідні докази.
Оскільки прокурором доведено лише один із наведених ризиків, і такий ризик, на думку слідчого судді, може бути мінімізовано менш обтяжливим запобіжним заходом, ніж тримання під вартою, то в задоволенні клопотання прокурора про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою необхідно відмовити.
Під час розгляду вказаного клопотання, слідчий суддя також враховує, що підозрюваний раніше не судимий, має постійне місце проживання.
Відповідно до ч. ч. 1, 2, 6 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.
Враховуючи позитивну характеристику підозрюваного за місцем роботи та проживання, наявність у нього постійного місця проживання, сім`ї, а відтак і стійких соціальних зв`язків за місцем проживання, та необхідність дисциплінування поведінки підозрюваного на час досудового розслідування, слідчий суддя робить висновок про те, що доведений прокурором ризик може бути мінімізовано, шляхом застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання строком на 45 днів, з носінням електронного засобу контролю.
Елементарні потреби підозрюваного в їжі та воді за час перебування під домашнім арештом зможе забезпечити працездатна дружина.
Крім того, на час дії цього запобіжного заходу на підозрюваного необхідно покласти конкретні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, у тому числі й носіння електронного засобу контролю.
Керуючись вимогами ст. ст. 40, 131, 132, 176 178, 181, 183, 184, 194, 196, 309, 372 КПК України, -
п о с т а н о в и в:
Відмовити в задоволенні клопотання слідчого СВ Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , на строк 45 днів, тобто з 5 грудня 2019 року до 18 січня 2020 року включно.
Звільнити ОСОБА_5 з-під варти в залі суду.
На час дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту покласти на підозрюваного такі обов`язки:
1) прибувати за кожною першою вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді та/або суду;
2) не покидати без дозволу слідчого чи прокурора місце тримання під цілодобовим домашнім арештом протягом строку дії запобіжного заходу;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, про зміну свого контактного телефону;
4) здати на зберігання слідчому у кримінальному провадженні свій паспорт (в т.ч. паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд та в`їзд в України);
5) заборонити спілкування із ОСОБА_8 та іншими визначеними прокурором особами, яких заплановано допитати в якості свідків у зазначеному кримінальному провадженні, на час дії цього запобіжного заходу;
6) носити електронний засіб контролю.
Роз`яснити ОСОБА_5 , що невиконання покладених на нього слідчим суддею обов`язків може бути підставою для зміни запобіжного заходу на більш суворий.
Контроль за виконанням ОСОБА_5 запобіжного заходу покласти на Черкаський відділ поліції ГУ НП в Черкаській області.
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному ОСОБА_5 після її проголошення.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_10 ересунько