Провадження № 1-кс/752/5567/19
У Х В А Л А

10.06.2019 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту з майна, що накладений Голосіївським РУ ГУ МВС України в м.Києві,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням в порядку ст.. 174 КПК України про скасування арешту з майна, що накладений Голосіївським РУ ГУ МВС України в м.Києві, а саме: з автомобіля ВАЗ 21099 д.н. НОМЕР_1 , що зареєстрований за ОСОБА_3 .

Клопотання обґрунтовано тим, що автомобіль ВАЗ 21099 д.н. НОМЕР_1 був придбаний заявником на підставі усного договору купівлі-продажу у ОСОБА_3 , яким він керував на підставі довіреності.

Звернувшись з заявою про реєстрацію права власності на транспортний засіб, він дізнався, що на автомобіль накладено арешт Голосіївським РУ ГУ МВС в м.Києві 05.10.2011 р.

Звернувшись до начальника Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві з клопотанням про зняття арешту, йому було відмовлено.

В зв`язку з чим заявник звернувся до Голосіївського районного суду м.Києва з клопотанням про скасування арешту з майна в порядку ст. 174 КПК України, оскільки щодо автомобіля відсутні будь-які кримінальні провадження, він не є об`єктом чи предметом злочину.

Дослідивши матеріали клопотання, вважаю, що воно підлягає поверненню з наступних підстав.

Відповідно до положень ст.. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до ст.171 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Аналізуючи зазначені норми кримінального процесуального законодавства вбачається, що клопотання про скасування арешту майна повинно містити інформацію про проведення досудового розслідування, орган, який проводить таке досудове розслідування, рішення, відповідно до якого був накладений арешт у кримінальному провадженні.
До повноважень слідчого судді відноситься вирішення питання про скасування арешту з майна лише на стадії досудового розслідування.
Подане клопотання ОСОБА_2 не містить такої інформації, що позбавляє можливості прийняти рішення щодо наявності підстав для розгляду клопотання слідчим суддею в порядку ст.174 КПК України.
Враховуючи викладене, вважаю, за необхідне застосувати в даному випадку положення ст. 171 КПК України та повернути заявнику клопотання про скасування арешту з майна.

Керуючись положеннями ст.ст.170-174 КПК України,

у х в а л и в:
клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту з майна, що накладений Голосіївським РУ ГУ МВС України в м.Києві повернути заявнику.

Надати строк протягом 72 годин для усунення недоліків, визначених в ухвалі слідчого судді.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1