справа № 208/3374/19
№ провадження 1-кс/208/2197/19
УХВАЛА
Іменем України

29 липня 2019 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд м. Дніпродзержинська, Дніпропетровської області у складі: слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника адвоката ОСОБА_6 , розглянувши в судовому засіданні клопотання слідчого, погоджене з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, українця, громадянина України, непрацюючого, маючого середню освіту, неодруженого, на утриманні дітей не маючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого: 05.04.2018 Заводським районним судом м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області за ч. 2 ст. 263 КК України до 120 годин громадських робіт, станом на 11.06.2019 із встановленого судом покарання відбуто 4 години громадських робіт; 25.05.2018 матеріали кримінального провадження № 0000037 від 07.01.2018 за ч. 3 ст. 185 КК України направлено з обвинувальним актом до Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська,-

.

встановив:
Слідчий звернулась до суду вищезазначеним клопотанням, пославшись на те, що ОСОБА_5 підозрюється у скоєні тяжкого злочину, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілого та свідків.

В судовому засіданні слідчий підтримала своє клопотання, просила застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Прокурор підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити з підстав, наведених у його мотивувальній частині, зазначив, що відносно підозрюваного в Баглійському районному суді знаходиться обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 за скоєння аналогічного правопорушення.

Підозрюваний в судовому засіданні пояснив, що підозра є обґрунтованою, але він не має наміру переховуватись від органів слідства та суду, просив застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Захисник в судовому засіданні підозрюваного зазначив, що ризики, наведені слідчим та прокурором, необґрунтовані, оскільки підозрюваний не переховується, на виклики слідчого завжди з`являється. Наявність обвинувального акту в іншому суді не може слугувати доказом того, що існує ризик вчинення іншого правопорушення, оскільки особа ще не є осудженою за скоєння правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України. Ризик впливу на свідків також не доведений, підозрюваний не впливав та не має наміру впливати на свідків, а слідством не надано жодних доказів того, що з боку підозрюваного можливий вплив на свідків. Таким чином, доказів на реальне існування будь-якого ризику слідством не надано, а тому захисник просив обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Слідчий суддя, вислухавши слідчого, прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, дійшов наступного висновку.

У судовому засіданні встановлено, що 18.05.2019 у період часу з 21.00 год. до 22.00 год. ОСОБА_5 підійшов до гаражу та за допомогою плоскогубців та викрутки, принесених із собою, відчинив обидва замки, на які були зачинені ворота гаражу і двері та, проник до гаражу

АДРЕСА_2 . Перебуваючи в приміщенні зазначеного гаражу, ОСОБА_5 викрав майно, що знаходилось у вказаному гаражі (приміщенні), та належить на праві приватної власності ОСОБА_7 , а саме: чохол для вудок Golden 130 cm кольору «хакі», вартістю 253 грн. 33 коп., один спінінг синього кольору Maestro 500 (вартість якого визначити не надалось за можливе), один спінінг чорного кольору із котушкою СB140 Cobra Catking, вартістю 106 грн. 67 коп.

Після чого ОСОБА_5 залишив місце вчинення кримінального правопорушення, але мав на меті повернутись та продовжити вчинення кримінального правопорушення, направленого на таємне заволодіння чужим майном, що знаходилось в гаражі № НОМЕР_1 по АДРЕСА_3 .

19.05.2019 у період часу з 01.00 год. до 02.00 год, продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_5 проник до раніше відчиненого ним приміщення гаражу АДРЕСА_2 , звідки викрав майно, що знаходилось у вказаному гаражі (приміщенні), та належить ОСОБА_7 , а саме: дриль зеленого кольору Зенит (визначити вартість якої не надається за можливе), електролобзик синього кольору Power Max PJS042, вартістю 583 грн. 33 коп., монітор Dell СZ OHM064-70522-739-07EL, два спінінги світлого кольору, рюкзак кольору «хакі», плащ накидка, дві баночки скляні для наживки, пацака розкладна, стіл розкладний, два подовжувачі: на 30 метрів чорного кольору та 5 метрів білого кольору, системний блок сірого кольору LG.

Після чого ОСОБА_5 , із викраденим залишив місце вчинення кримінального правопорушення та в подальшому викраденим майном розпорядився на власний розсуд.

За даним фактом СВ Кам`янського ВП 19.05.2019 р. відомості було внесено до Єдиного реєстру досудового розслідування за №0001059 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

26 липня 2019 року ОСОБА_5 повідомлено про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

29.07.2019р. слідчий СВ Кам`янського ВП звернувся до суду з погодженим з прокурором клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

Стаття 5 Конвенції про захист прав людини та основних свобод гарантує кожному право на свободу та особисту недоторканність.

В силу ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно вимог ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи вимоги ч.1 та ч.2 ст.177 КПК України, на стадії досудового розслідування кримінального провадження слідчий суддя вважає, що він не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно неї запобіжного заходу.

Як вбачається з досліджених судом матеріалів кримінального провадження, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: показаннями потерпілого ОСОБА_7 , свідченнями свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , протоколами оглядів за участю свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , протоколами пред`явлення речей для впізнання потерпілому ОСОБА_7 , пред`явленням осіб для впізнання свідкам ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 .

Слідчий суддя, дослідивши матеріали кримінального провадження, доходить до висновку про наявність достатньої кількості доказів для обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Слідчий у своєму клопотанні та прокурор у судовому засіданні, як на наявність ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, послались на те, що ОСОБА_5 може:

-переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду
(так як вчинення підозрюваним, який має не зняту та не погашену встановленому законом порядку судимість, будучи особою, що раніше вчиняла кримінальні правопорушення майнової спрямованості, вказує на те, що останній не дотримується покладених на нього обов`язків, суспільних норм поведінки і моралі, та може намагатися уникнути покарання за вчинене кримінальне правопорушення, оскільки він фактично не має родини, місця роботи, тобто немає сталих соціальних зв`язків та законних джерел існування, отримуючи гроші випадковими заробітками, та може в будь-який момент змінити місце проживання з метою переховування та уникнення покарання за вчинений ним злочин);
-вчинити інше кримінальне правопорушення (так як підозрюється у вчиненні злочину, маючи не зняту та не погашену у встановленому порядку судимість, свідчить про те, що підозрюваний має стійку антисоціальну поведінку та буде і в подальшому вчинювати кримінальні правопорушення майнової спрямованості з метою збагачення;
-перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (так як за вчинення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від трьох до шести років, підозрюваний може уникнути покарання шляхом переховування від органів досудового розслідування та/або суду)
- незаконно впливати на потерпілого та свідків, оскільки вони йому відомі та він обізнаний про місце їх проживання).
Слідчий суддя вважає реальними, обґрунтованими та доведеними ризики, перелічені в п.1, 3, 4, 5 ч.1 ст. 177 КК України

Практика ЄСПЛ не вбачає тяжкість обвинувачення або підозри самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення або підозра у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів». Враховуючи, що санкція ч.3 ст.185 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років, слідчий суддя не вбачає наразі іншої можливості запобігти ризику переховування підозрюваного від органу досудового розслідування у інший спосіб, ніж тримання його під вартою.

Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», суд вважає обґрунтованим клопотання слідчого про необхідність обрання щодо підозрюваного виняткового виду запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів не буде достатнім для забезпечення визначених вище ризиків, що узгоджується з вимогами вказаних норм закону та правовими позиціями ЄСПЛ.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч. 4 цієї статті. Частиною 4 ст.183 КПК України передбачено, що слідчий суддя при постанові ухвали про застосування запобіжного заходу має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо злочину, вчиненого із застосування насильства або погрозою його застосування; щодо особи, стосовно якої в цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, що підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, встановлюється у розмірі від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткових мінімумів.

Слідчий суддя вважає, що з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, встановленими під час судового засідання ризиками, розмір застави повинен складати сорок прожиткових мінімумів, що на дату розгляду клопотання становить 76840,00 грн., що достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Керуючись статтями 176-179, 184, 186, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя -

постановив:
Клопотання слідчого - задовольнити.

Застосувати у рамках кримінального провадження № 0001059 від 19.05.2019 року до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 26 вересня 2019 року.

Відповідно до норм ч. 5 ст. 182, ч. 3 ст. 183 КПК України, визначити розмір застави 76 840, 00 гривень. У разі внесення застави на депозитний рахунок Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, вважати, що до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 застосовано запобіжний захід у вигляді застави та покласти на нього наступні зобов`язання, які він повинен буде виконувати строком до 26.09.2019 року:

- з`являтися за першим викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- не відлучатися за межі населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та роботи;

- утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками в межах даного кримінального провадження;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1