Провадження № 1-кс/643/4692/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29.07.2019 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0004066 від 25.07.2018 за ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 190 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
Місцевою прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №0004066 від 25.07.2019 за заявою ОСОБА_4 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 190 КК України, за фактом замаху на придбання права на чуже майно шляхом обману (шахрайства), вчиненого у великих розмірах.

Відповідно відомостей, наявних в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно вбачається, зокрема, що на підставі виданого 26.10.2004 дубліката свідоцтва про право власності (реєстраційний № НОМЕР_1 ), виданого 08.06.1998 ХМЦПДЖФ, за ОСОБА_4 15.11.2004 зареєстровано право приватної спільної сумісної власності на 2/3 частини квартири АДРЕСА_1 . Крім цього, за ОСОБА_4 15.11.2004 зареєстровано право приватної власності на 1/6 частину вказаної квартири на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого 10.08.2004 Дванадцятою ХДНК (реєстровий №1-725).

Водночас, з відомостей, наявних в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно також вбачається, що на підставі виданого 26.10.2004 дубліката свідоцтва про право власності (реєстраційний № НОМЕР_1 ), виданого 08.06.1998 ХМЦПДЖФ, за ОСОБА_5 15.11.2004 зареєстровано право приватної спільної сумісної власності на 2/3 частини квартири АДРЕСА_1 . Крім цього, за ОСОБА_5 15.11.2004 зареєстровано право приватної власності на 1/6 частину вказаної квартири на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого 10.08.2004 Дванадцятою ХДНК (реєстровий №1-725).

Довіреністю від 20.06.2019, посвідченою приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_6 (реєстровий №2175), ОСОБА_4 уповноважила ОСОБА_7 на представництво її інтересів.

Разом з цим, із заяви ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення, а також інших матеріалів кримінального провадження вбачається, що вона не усвідомлює змісту та можливих правових наслідків вищевказаної довіреності, виданої нею сторонній особі.

З огляду на те, що матір ОСОБА_4 ОСОБА_5 , яка була співвласником вищевказаної квартири, померла, а сама ОСОБА_4 , внаслідок свого психічного стану, не усвідомлює змісту та можливих правових наслідків вищевказаної довіреності, виданої нею стороннім особам, згадана довіреність використовується на шкоду інтересам довірительки з метою заволодіння належним їй нерухомим майном.

Отже, в діях невстановлених осіб вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 190 КК України, тобто замаху на заволодіння квартирою АДРЕСА_1 шляхом обману (шахрайства), вчиненого у великих розмірах.

Прокурор звернувся до суду з клопотанням, в обґрунтування якого зазначив, що є всі підстави для задоволення клопотання про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , шляхом заборони будь-яким особам здійснювати її відчуження, розпоряджатися, тому що вважає, що таке майно може бути відчужене та є речовим доказом у кримінальному провадженні, а саме, предметом скоєного злочину, що набуте внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Крім того, необхідно виключити можливість протиправно розпорядитись вказаним об`єктом нерухомості, та повернути право власності законному володільцю.

В судове засідання прокурор не з`явився, але разом з клопотанням подав заяву про розгляд за його відсутності та наполіг на задоволенні клопотання.

Суд, враховуючи положення ч. 2 ст. 172 КПК України, розглядає клопотання у відсутність інших учасників процесу.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину… .

Завданням арешту майна є, крім іншого, запобігання можливості його відчуження, а метою, наряду з іншим, забезпечення кримінального провадження.

Як передбачено ч. 3 ст. 170 КПК України підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення… .

В клопотанні слідчим доведена необхідність накладення арешту на спірне майно з забороною розпорядження ним, так як присутній ризик відчуження майна, передбачений абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, крім того, судом враховується можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Згідно ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на: квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 6399124), яка на час звернення до суду із клопотанням зареєстрована в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за ОСОБА_4 та ОСОБА_5 - шляхом заборони будь-яким особам здійснювати відчуження вказаної квартири.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали направити слідчому, прокурору, заінтересованим особам.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1