УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
м. Київ "04" листопада 2019 р.

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за №0007438 від 06.09.2019 року про продовження строку тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Знамянка, Кам`янсько-Дніпровського р-ну, Запорізької області, громадянина України, українця, із середньою спеціальною освітою, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 152, ч. 4 ст. 296 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 звернувся до суду у межах кримінального провадження № 0007438 від 06.09.2019 року із клопотанням про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 .
Клопотання мотивоване тим, що 05.09.2019 приблизно о 23 год. 00 хв., ОСОБА_6 , перебуваючи в парковій зоні, що розташована навпроти будинку № 19 по вул. Малишка, в м. Києві, вчинив хуліганські дії, так грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, з застосуванням предмета заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень, почав кидатись до людей, які відпочивали у вказаному парку.

Таким чином, ОСОБА_6 , своїми умисними діями, які виразились в хуліганських діях з застосуванням предмету заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень, вчинив злочин, передбачений ч. 4 ст. 296 КК України.

Крім того, 05.09.2019 приблизно о 23 год. 00 хв., ОСОБА_6 , перебуваючи в парковій зоні, що розташована навпроти будинку № 19 по вул. Малишка, в м. Києві, побачивши раніше незнайому ОСОБА_7 , 1981 р.н., маючи умисел на вчинення дій сексуального характеру, підбіг до останньої та під погрозою застосування ножа, який тримав у своїй правій руці, лівою рукою схопив за волосся ОСОБА_7 та примусив її стати на коліна та здійснив оральне проникнення в тіло останньої, з використанням своїх геніталій.

Продовжуючи свої протиправні дії, ОСОБА_6 , тримаючи ніж біля горла ОСОБА_7 долаючи волю останньої до опору, розвернув спиною до себе та скориставшись її безпорадним станом, наклонив її та насильно зняв з неї одяг, після чого здійснив вагінальне проникнення в тіло ОСОБА_7 , ввівши свій статевий член в її гені талії, проти її волі та всупереч її бажанню.

06.09.2019 року ОСОБА_6 був затриманий у порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину.

06.09.2019 року у порядку, передбаченому статтями 276-279 КПК України ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296, ч. 1 ст. 152 КК України.

Оскільки двох місячний строк досудового слідства у даному провадженні закінчується, а завершити досудове слідство до вказаного строку не представляється можливим, оскільки необхідно проведення ряду слідчих дій, та скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Ризики, які існували на час обрання відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на даний час не зменшилися, що свідчить про необхідність продовжити строки тримання під вартою в межах строків досудового розслідування.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання у повному обсязі та просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_5 та підозрюваний заперечували проти задоволення клопотання у обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки за час досудового розслідування жодних слідчих дій не проводилось, клопотання сторони захисту не розглянуті, посилання слідчого та прокурора на обґрунтованість підозри не підтверджується доказами, ризики наведені у клопотанні нічим не підтверджуються. Крім того, просили обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання, на підтвердження надали договір оренди житла.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступного:

в силу положень ч. 3 ст. 199 КПК України, при вирішенні питання про продовження строку тримання особи під вартою, обов`язковому доведенню у судовому засіданні прокурором підлягає наявність обставини, які виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою, а саме: обставини, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшились або з`явились нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, та обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
При застосуванні 07.09.2019 року до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, покладалось запобігання спробам підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків, можливість знищити, сховати або спотворити будь-який доказ чи документ та вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколами огляду місця події від 06.09.2019 року; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю потерпілої ОСОБА_7 ; протоколами допитів свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ; протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ; речовими доказами, іншими доказами в їх сукупності.

Разом з тим, надавши оцінку поясненням учасників судового розгляду та матеріалам, що містяться разом з клопотанням, та наданими стороною захисту, відсутність висновків експертів, взявши до уваги обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, стан здоров`я підозрюваного, його психологічний стан, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, його репутацію, майновий стан, приходжу до висновку, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволенню не підлягає.
Але, враховуючи те, що слідчим доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, яке в свою чергу підтверджується доданими до клопотання доказами, з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження уявляється доцільним застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту та наступних, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, обов`язків.
При цьому слідчий суддя вважає необхідним додатково контролювати процесуальну поведінку підозрюваного засобами електронного контролю (браслет).

Цілодобовий домашній арешт на думку слідчого судді забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, оскільки є не менш суворим чим тримання під вартою, а тому мінімізує ризики передбачені кримінально процесуальним законом.

Так у справі ЄСПЛ «Манчіні проти Італії», зазначено, що за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 § 1(с) Конвенції. Тобто цілодобовий домашній арешт цілком може забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків. Сама по собі тяжкість кримінальних првопорушень не може бути підставою для тримання особи під вартою.

Керуючись ст. ст. 177-178, 194, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання слідчого відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із застосуванням засобів електронного контролю (браслету), у межах строку досудового розслідування на 30 днів, тобто - до 04 грудня 2019 року.
Заборонити ОСОБА_6 цілодобово залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , та зобов`язати останнього прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду у межах строку дії цього заходу забезпечення кримінального провадження.
Роз`яснити ОСОБА_6 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 .

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.
Роз`яснити виконавцям, що навмисне невиконання службовою особою ухвали суду або здійснення перешкод їх виконання тягне кримінальну відповідальність за ст. 382 КК України.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали 13 год 45 хв 06 листопада 2019 року.

Слідчий суддя