Справа № 712/8875/19
Провадження №1-кс/712/6927/19
Ухвала
Іменем України
про скасування арешту майна

23 вересня 2019 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Скела Терцум» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0002900від 20.11.2018 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 212 КК України,
В С Т А Н О В И В:

До суду звернувся представник адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Скела Терцум» з клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0002900 від 20.11.2018 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 212 КК України.
Клопотання мотивує тим, що у справі № 712/8875/19 ухвалою від 05.07.19. слідчим суддею Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_4 , в кримінальному провадженні №0002900 від 20.11.18., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 191. ч.2 ст.20.5. ч.З ст.212 КК України, задоволено клопотання слідчого слідчої групи-старшого слідчого в ОВС 4 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_5 про накладення арешту на майно (кошти), що надходять та знаходяться на банківському рахунку ТОВ «Скела Терцум» () № НОМЕР_1 який відкрито в AT «Банк Січ»» (МФО 380816, м. Київ, вул.. Володимирська, 63).
Посадова особа (директор) та/або захисник (адвокат) в інтересах юридичної особи ТОВ «Скела Терциум», не були присутні при розгляді клопотання поданого старшим слідчим в ОВС 4 відділу 1 управління досудового розслідування Г СУ СБ України Жернового АВ.
Про арешт коштів, що належать ТОВ «Скела Терциум» та знаходяться на банківському рахунку ТОВ «Скела Терцум» () № НОМЕР_1 який відкрито в AT «Банк Січ»» (МФО 380816, м. Київ, вул.. Володимирська, 63 керівник Товариства дізнався від працівників банківської установи.
Проте, ТОВ «Скела Терцум» не погоджується з даною ухвалою та вважає її помилковою та такою, що суперечить положенням кримінального процесуального закону оскільки органом досудового слідства не було враховано, що грошові кошти у безготівковій формі на банківських рахунках (без найменування номіналів купюр, їх серійних номерів та інших родових та індивідуальних ознак, властивих для готівкових коштів), не підпадають під визначення речових доказів в кримінальному провадженні, оскільки не є матеріальними об`єктами, які можуть зберегти сліди злочинів.
Належними та допустимими речовими доказами в даному випадку могли б бути документи про рух коштів, отримані в установленому законом порядку (ст. 160. 162 КПК України). Однак, в ухвалі суду не обумовлено жодного слова про те, що матеріали кримінального провадження містять банківські виписки про рух коштів по рахунку ТОВ «Скела Терцум» відкритому в АГ «Банк СІЧ», якими підтверджується злочинний рух коштів через банківські рахунки відкриті ТОВ «Скела Терцум».
Кримінальне провадження на момент розгляду клопотання слідчим суддею здійснювалось за ч. 5 ст.191, ч.2 ст.205, ч.З ст.212 КК України, при цьому повідомлення підозри у вчиненні злочину у вказаному кримінальному провадженні жодній посадовій особі ТОВ «Скела Терцум» оголошено та/або вручено не було.
Так, досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002600 за фактом вчинення правопорушень передбачених ч.5 ст.191, ч.2 ст.205. ч.2 ст.212 КК України здійснюється з 20.11.18.
Однак, у продовж періоду з 20.11.18. та до цього часу, будь-яких експертних досліджень з приводу встановлення протиправних діянь безпосередньо пов`язаних з впровадженням посадовими особами ТОВ «Скела Терцум» фінансових механізмів для ухилення від сплати податків, шляхом незаконного переведення безготівкових коштів / готівку, безпідставного формування податкового кредиту з ПДВ для суб`єктів господарської діяльності реального сектору економіки, сприяння у привласненні грошових коштів та легалізації доходів одержаних злочинним шляхом, органом досудового слідства не проводились. У зв`язку з цим, в ухвалі суду не зазначено жодної обставини, яка свідчить та вказує або підтверджує причетність юридичної особи ТОВ «Скела Терцум» до незаконної діяльності безпосередньо пов`язаної із:
- ухиленням від сплати податків. При цьому, не конкретизовано та не зазначено вид податку (прибуток, ПДВ, ПДФО), період та сума несплаченого податку. Відсутня будь-яка інформація про податкове повідомлення-рішення контролюючого органу ДФС. яким визначено суму несплаченого податкового зобов`язання, не зазначено до якого саме бюджету державного чи місцевого підприємство не сплатило податки:
- незаконним переведенням безготівкових коштів у готівку. При цьому, не зазначено розмір суми коштів, які підприємство незаконно та безпідставно перевело з безготівкової суми в готівку (в якому році, місяці відбулося таке переведення?);
- безпідставним формуванням податкового кредиту з ПДВ. При цьому, не зазначено жодного акту документальної перевірки контролюючого органу ДФС. не зазначено реквізити податкового повідомлення-рішення, яким зменшено суму податкового кредиту з ПДВ. також відсутня будь-яка інформація про розмір суми завищення податкового кредиту, (за який період звітний податковий період відбулося завищення податкового кредиту та за якими операціями, по якому контрагенту). Не зазначено реквізитів жодної податкової накладної, яка у законодавчо визначені строки, не була зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних, але слугувала підставою при формуванні податкового кредиту для суб`єктів господарської діяльності реального сектору економіки:
- у привласненні грошових коштів. При цьому, не зазначено чиї саме кошти ТОВ «Скела Терцум» привласнило;
- легалізації доходів одержаних злочинним шляхом. При цьому, не зазначено розмір суми такого доходу, не конкретизовано спосіб впровадження протиправного фінансового механізму та в чому саме (в яких діях) він полягає;
- створення фіктивного підприємства. При цьому, не зазначено жодної обставини, яка вказує або підтверджує, відсутність у посадових осіб підприємства справжнього наміру здійснювати діяльність, що визначена в установчих документах ТОВ «Скела Терцум».
У зв?язку з викладеним, просить скасувати арешт, накладений ухвалою від 05.07.19. слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси у справі №712/8875/19, на грошові кошти, які надходять та знаходяться на рахунку ТОВ «Скела Терциум» та знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_1 який відкрито в AT «Банк Січ»» (МФО 380816, м. Київ, вул. Володимирська, 63).
Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Скела Терцум» в судовове засідання не з?явився, скерував до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність, клопотання підтримує та просить його задоволити.
Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явились, направили клопотання про розгляд клопотання у їх відсутність, також у наданому суду запереченні просять відмовити у задоволенні позову.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.
Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Управління СБ України в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002900 від 20.11.18 за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 212 КК України.
Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 05.07.2019 накладено арешт на кошти, що надходять та вже знаходяться на рахунках, відкритих в АТ «Банк СІЧ» (МФО 380816, м. Київ, вул.. Володимирська, 63)а саме: рахунку ТОВ «Скела Терциум» () № НОМЕР_1 .

Зупинено видаткові операції по вказаним рахункам, та зобов`язано службових осіб АТ «Банк СІЧ» надавати органу досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002900 відомості щодо залишку грошових коштів на вказаних вище рахунку на момент отримання ухвали суду про арешт та зупинення видаткових операцій по них, а також щодо кожного факту надходження на них грошових коштів, негайно.

Підставою для застосування даного виду забезпечення кримінального провадження згідно ухвали слідчого судді є збереження майна, на яке спрямоване кримінальне правопорушення, та забезпечення цивільного позову.
В силу п. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно до п.2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».
Відповідно до статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.
Як вбачається з мотивувальної частини ухвали Соснівського районного суду м. Черкаси від 05.07.2019 року, при накладенні арешту слідчий суддя виходив з того, що при розгляді клопотання про арешт стороною обвинувачення обгрунтовано достатні підстави для висновку, що грошові кошти на рахунках вказаних у клопотанні юридичних осіб можуть являтись предметом кримінального правопорушення, отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення, отже є речовими доказами і можуть бути приховані, використані чи передані, що обумовлює необхідність застосування заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту із забороною видаткових операцій.
На підтвердження обґрунтованості підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 212 КК України, стороною обвинувачення були надані матеріали виконання ГУ БКОЗ СБ України доручень в рамках кримінального провадження № 0002900 від 20.11.18 щодо встановлення осіб, причетних до вчинення злочинів, матеріали Національного Банку України про фінансові операції клієнтів банків, направлені згідно з Законом України "Про боротьбу з організованою злочинністю" до правоохоронних органів для реагування та прийняття рішення у межах компетенції як такі, що можуть свідчити про організовану злочинну діяльність, а також протоколи допитів свідків у кримінальному провадженні, які на зазначеному етапі досудового розслідування були визнані достатніми для того, щоб переконати стороннього спостерігача у тому що могли бути вчинені кримінальні правопорушення, передбачені ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 212 КК України, підтвердженням такої позиції є практика Європейського суду з прав людини; при цьому мотиви прийнятого рішення, зокрема наведення аргументів, що переконали слідчого суддю у прийнятті рішення про задоволення чи відхилення клопотання слідчого, були наведені у межах, які не розкривають таємницю досудового розслідування.
Також при накладенні арешту було враховано, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно ч. 2 ст.172 КПК України клопотання про арешт було розглянуте без повідомлення банку та власників рахунків, враховуючи доводи слідчого, що це є необхідним з метою забезпечення арешту майна з мотивів можливості до забезпечення кримінального провадження зняття грошових коштів з рахунків та вжиття заходів до приховування обставин кримінального провадження. Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у заявника права на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна.
У клопотанні про скасування арешту заявник посилається на те, що твердження слідства про наявність у ТОВ «Скела Терцум» ознак фіктивності є надуманими, безпідставними та такими, що суперечать фактичним обставинам.
До клопотання про зняття арешту заявником подано копії виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ТОВ «СкелаТерцум», дата запису 18.07.2007, Статут ТОВ «Скела Терцум», протокол загальних зборів учасників від 07.12.2011 р, наказ про призначення директора товариства від 08.12.2011, додаткова угода до договору суборенди нежилих приміщень від 01.01. 2016, податкову декларацію за червень 2019р.
З наданої до суду податкової декларації не вбачається , яка ж сума податку сплачена підприємством до бюджету. З розрахунку коригувань сум податку на додану вартість в таблиці коригувань податкових зобов`язань згідно зі ст.. 192 , сума від`ємного значення , що зараховується до складу податкового кредиту до наступного становить 5 781 587 грн., що підтверджує не сплату податкових зобов`язань, а виникнення податкового кредиту.
Накладаючи вказаний арешт, слідчий суддя виходив із того, що Слідчим відділом Управління СБ України в Черкаській області здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002900 від 20.11.18 за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 212 КК України, під час досудового розслідування якого грошові кошти на рахунках ТОВ «Скела Терцум» визнано речовими доказами з підстав встановлення в ході слідства причетності вказаної юридичної особи до діянь, пов`язаних з впровадженням протиправних фінансових механізмів для ухилення від сплати податків, шляхом незаконного переведення безготівкових коштів у готівку, безпідставного формування податкового кредиту з податку на додану вартість для суб`єктів господарської діяльності реального сектору економіки, сприяння у привласненні грошових коштів та легалізації доходів одержаних злочинним шляхом, що підтверджувалось матеріалами виконання ГУ БКОЗ СБ України доручень в рамках кримінального провадження № 0002900 від 20.11.18 щодо встановлення осіб, причетних до вчинення злочинів, матеріалами Національного Банку України про фінансові операції клієнтів банків, направленими згідно з Законом України "Про боротьбу з організованою злочинністю" до правоохоронних органів для реагування та прийняття рішення у межах компетенції як такі, що можуть свідчити про організовану злочинну діяльність, а також протоколами допитів свідків у кримінальному провадженні.
Оцінюючи доводи клопотання про скасування накладеного арешту, слідчий суддя виходить із того, що такі не спростовано належними доказами, а саме адвокатом товариства не надано відповідних доказів щодо легального походження грошових коштів на арештованих рахунках, а також щодо можливого використання цих коштів для виплати заробітної плати чи сплати загальнообов`язкових податків і зборів.
Разом з тим, слідчий суддя також звертає увагу на те, що грошові кошти на банківських рахунках можуть визнаватись речовими доказами у справі, виходячи із змісту ст. 98 КПК України, а перешкод для визнання такими доказами грошових коштів у безготівковій формі на банківському рахунку вказана норма КПК України не містить.

Доводи заявника про те, що на час накладення арешту слідчому судді не було надано доказів щодо злочинного руху коштів через банківські рахунки заявника, спростовуються доданими до матеріалів справи 712/8853/19 письмовими доказами, в тому числі й листами Національного банку України.

З огляду на викладене, в задоволенні клопотання про скасування арешту необхідно відмовити у зв`язку з його недоведеністю.

Керуючись ст. ст. 98, 167, 170,171, 172, 173, 174, 379 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

В клопотанні адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Скела Терцум» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0002900від 20.11.2018 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 212 КК України відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1