УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2019 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , представника заявника адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Промінь+» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 28.03.2019 року, в рамках кримінального провадження №0000423 від 23.11.2017 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.205, ч.3 ст.209 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

06 листопада 2019 року адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Промінь+», звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням в порядку ст. 174 КПК України, про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 28.03.2019 року, в рамках кримінального провадження №0000423 від 23.11.2017 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.205, ч.3 ст.209 КК України, в обґрунтування якого зазначив наступне.

Так, 28.03.2019 року слідчим суддею Шевченківського районного суду м.Києва задоволено клопотання слідчого ГСУ СБ України ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 , про накладення арешту у кримінальному провадженні №0000423 від 23.11.2017 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.205, ч.3 ст.209 КК України, та накладено арешт на грошові кошти ТОВ «Промінь+» (), що знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 , відкритому в АТ КБ «Приватбанк» (м.Миколаїв, МФО 326610).

Такий захід забезпечення кримінального провадження представник заявника вважає незаконним та необгрунтованим з огляду на наступне.

Так, рішення про накладення арешту на майно, прийнято слідчим суддею всупереч вимогам ст.64-2, ст.171 КПК України, оскільки з таким клопотанням про арешт майна повинен звертатися не слідчий, а прокурор у кримінальному провадженні. Крім того, для розгляду клопотання про арешт майна не було викликано представника ТОВ «Промінь+», як третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, у зв`язку з чим ТОВ «Промінь+» не мало можливості висловити свої заперечення щодо обґрунтованості такого клопотання.

Також розгляд клопотання слідчого про арешт майна здійснювався без врахування доказів, які вказують на законність походження коштів та правомірної діяльності товариства. Зокрема, адвокат ОСОБА_3 звертає увагу на те, що ТОВ «Промінь+» зареєстровано як юридичну особу 17.01.2019 року, а кримінальне провадження №0000423 розслідується з 23.11.2017 року, що суперечить факту участі ТОВ «Промінь+» у злочинних схемах, що відбувалися в 2017-2018 роках. При цьому, ТОВ «Промінь+» є платником податків на загальній схемі оподаткування, але не являється платником ПДВ. Водночас, ані ТОВ «Промінь+», ані його керівник не мають жодного відношення до кримінального провадження №0000423 та обставин, які розслідуються в рамках вказаного кримінального провадження.

Разом з тим, арештовані грошові кошти ТОВ «Промінь+» мають законне походження за результатами здійснення підприємницької діяльності та джерело їх походження документально підтверджено. Так, грошові кошти у сумі 98 995, 00 грн ТОВ «Промінь+» отримало як аванс для майбутньої закупівлі сільськогосподарської продукції від ТОВ «Ро-Лі Агро» на підставі укладеного договору поставки сільськогосподарської продукції кукурудзи за №02-02/19-1. Тобто такі грошові кошти були здобуті у законний спосіб внаслідок проведення законних господарських операцій.

У зв`язку з наведеним, арешт, накладений на грошові кошти ТОВ «Промінь+», представник заявника вважає таким, що порушує принцип розумності та співрозмірності, а також право власності ТОВ «Промінь+» на майно, та таким, що перешкоджає товариству здійснювати свою господарську діяльність, а тому просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 28.03.2019 року на грошові кошти ТОВ «Промінь+» (), що знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 , відкритому в АТ КБ «Приватбанк» (м.Миколаїв, МФО 326610).

Представник ТОВ «Промінь+» адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав з підстав у ньому наведених та просив задовольнити. Крім того, зазначив про те, що злочинні схеми 2017-2018 років, які розслідуються в рамках кримінального провадження №0000423, не мають жодного відношення до діяльності ТОВ «Промінь+», яке створене у 2019 році. Грошові кошти товариства, на які накладено арешт мають законне походження, що підтверджується документально, зокрема роздруківкою руху коштів по рахунку, з якої вбачається, що грошові кошти отримані від купівлі-продажу сільськогосподарської продукції, а не продажу цінних паперів як зазначено у клопотанні про арешт майна. Також, представник заявника звертає увагу на те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні№0000423 триває з 2017 року, при цьому, підозра директору ТОВ «Промінь+» не оголошувалася, будь-яких слідчих дій щодо ТОВ «Промінь+» не проводилося. ТОВ «Промінь+» є реально працюючим підприємством, має лише один розрахунковий рахунок на який накладено арешт і такий арешт блокує його законну діяльність. Водночас ТОВ «Промінь+» не є платником ПДВ, а тому не може брати участь у злочинній схемі щодо ухилення від сплати ПДВ. ТОВ «Промінь+» потрапило у кримінальне провадження випадково.

Уповноважений слідчий ГУ СБ України в м.Києві та Київській області у кримінальному провадженні №0000423, в судове засідання не з`явився, про причини не явки суд не повідомляв, жодних заяв та клопотань до суду не надходило. Водночас від слідчого не надійшло жодної заяви, клопотання або пояснень з приводу розгляду клопотання ТОВ «Промінь+» про скасування арешту майна.

Враховуючи передбачені ч.2 ст. 174 КПК України строки розгляду зазначеної категорії клопотань, слідчий суддя приходить до висновку про можливість проведення судового розгляду за відсутності слідчого, з урахуванням матеріалів, які наявні в розпорядженні слідчого судді.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання про скасування арешту майна та додані до нього документи, вислухавши пояснення представника заявника адвоката ОСОБА_3 , приходить до наступного висновку.

У відповідності до ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення,пересування, передачі майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та /або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.2 ст.173 ПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен врахувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт накладався у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст. 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння,що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт накладається у випадках, передбачених п.3, 4 ч.2 ст. 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.2 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 5) розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч.1 ст.321 ЦК України право власності є непорушним.

Згідно зі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Згідно із ст.1 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Судовим розглядом встановлено, що Головним управлінням СБ України в м.Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000423 від 23.11.2017 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.205, ч.3 ст.209 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 28.03.2019 року було задоволено клопотання слідчого ГСУ СБ України ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000423 від 23.11.2017 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.205, ч.3 ст.209 КК України, та накладено арешт зокрема на грошові кошти ТОВ «Промінь+» (), що знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 , відкритому в АТ КБ «Приватбанк» (м.Миколаїв, МФО 326610).

З мотивувальної частини ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 28 березня 2019 року вбачається, що при арешті майна слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання органу досудового розслідування були достатні підстави для висновку, що грошові кошти, які знаходяться на рахунку ТОВ «Промінь+» № НОМЕР_1 , відкритому в АТ КБ «Приватбанк» (м.Миколаїв, МФО 326610), є речовим доказом у кримінальному провадженні №0000423 в розумінні ст.98 КПК України, тобто існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що таке майно є доказом злочину, а арешт майна необхідний з метою забезпечення збереження такого майна як речового доказу.

Задовольняючи клопотання слідчого, внесеного в межах кримінального провадження №0000423, про накладення арешту на майно, зокрема грошові кошти, які знаходяться на рахунку ТОВ «Промінь+» № НОМЕР_1 , відкритому в АТ КБ «Приватбанк» (м.Миколаїв, МФО 326610), слідчий суддя обґрунтовано врахував наявність правових підстав, передбачених ч.1 ст.170; ч.2 ст.170; ч.3 ст.170 КПК України, для задоволення клопотання слідчого та накладення арешту на таке майно.

Крім того, матеріали провадження на підставі яких вирішувалося питання про накладення арешту свідчать, що на тому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовували таке втручання у права та інтереси власників майна, з метою забезпечення кримінального провадження.

При цьому, слід врахувати наступне, так слідчим суддею вживались заходи щодо виклику в судове засідання уповноваженого слідчого ГУ СБ України в м.Києві та Київській області, в провадженні якого на даний час перебуває кримінальне провадження №0000423.

Однак, в судове засідання уповноважений слідчий на виклик не з`явився, додаткові докази чи документи на спростування доводів клопотання не надав.

Також слідчому судді не надано і доказів на підтвердження обставин, які є підставою для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, у зв`язку із чим слідчий суддя, виходячи з принципу змагальності сторін у кримінальному провадженні, приходить до висновку, що доводи, зазначені в клопотанні є обґрунтованими.

Водночас слідчий суддя враховує й ту обставину, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000423 триває понад два роки. Грошові кошти, які знаходяться на рахунку ТОВ «Промінь+» № НОМЕР_1 , відкритому в АТ КБ «Приватбанк» (м.Миколаїв, МФО 326610) перебувають під арештом вісім місяців. Тобто з моменту накладення арешту на майно пройшов досить значний проміжок часу, а тому слідчий зобов`язаний довести необхідність та наявність підстав для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, наявність потреб досудового розслідування у такому арешті майна, актуальність цього питання.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу також і на доводи представника заявника, який зазначив про те, що ТОВ «Промінь+» є реально працюючим товариством, яке має лише один розрахунковий рахунок на який накладено арешт, у зв`язку з чим, вже вісім місяців блокується підприємницька діяльність товариства та товариство зазнає збитків.

При цьому, слідчий суддя звертає увагу на те, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, грунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи, в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Разом з тим, такі додаткові доводи щодо необхідності продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт грошових коштів, які знаходяться на рахунку ТОВ «Промінь+» № НОМЕР_1 , відкритому в АТ КБ «Приватбанк» (м.Миколаїв, МФО 326610), слідчому судді не наведено.

У відповідності з практикою Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСі" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. theUnitedKingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108. п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Отже, жодних доказів, які б спростовували доводи клопотання заявника та підтверджували обставини, які є підставою для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, до суду не надано, у зв`язку із чим слідчий суддя, виходячи з принципу змагальності сторін у кримінальному провадженні, приходить до висновку, що доводи, зазначені в клопотанні, є обґрунтованими.

А тому, аналіз наявних у розпорядженні слідчого судді матеріалів, свідчить про відсутність на даний час підстав для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, а так само, розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, та наслідки арешту майна для третіх осіб.

Викладені обставини в сукупності свідчать про те, що ризики, що стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, а саме арешту грошових коштів, які знаходяться на рахунку ТОВ «Промінь+» № НОМЕР_1 , відкритому в АТ КБ «Приватбанк» (м.Миколаїв, МФО 326610), на час розгляду клопотання про скасування арешту майна відпали, що обґрунтовано матеріалами, доданими до клопотання, та представником заявника в судовому засіданні. Крім того слідчому судді не наведено додаткових доводів в обґрунтування наявних ризиків, як підстави для подальшого втручання у права особи, в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність у кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання держави у правомірне володіння ТОВ «Промінь+» майном на підставі зазначених обставин, оскільки володільцем майна доведено, що у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає доцільним скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 28.03.2019 року, не вбачаючи потреби для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження, а відтак клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Промінь+» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 28.03.2019 року, в рамках кримінального провадження №0000423 від 23.11.2017 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.205, ч.3 ст.209 КК України, підлягає задоволенню.

Керуючись вимогами ст. ст.170, 171, 173, 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИЛА:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Промінь+» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 28.03.2019 року, в рамках кримінального провадження №0000423 від 23.11.2017 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.205, ч.3 ст.209 КК України задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 28.03.2019 року, в рамках кримінального провадження №0000423 від 23.11.2017 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.205, ч.3 ст.209 КК України, в частині арешту на грошові кошти, які знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 , який належить ТОВ «Промінь+» (), відкритому в АТ КБ «Приватбанк» (м.Миколаїв, МФО 326610).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст оголосити 03 грудня 2019 року о 08 годині 00 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1