Справа № 468/1060/19-к
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
УХВАЛА

(про повернення заяви)

04.10.2019 року слідчий суддя Баштанського районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_3 від 16.08.2019 року та скасування міри запобіжного заходу від 23.08.2019 року,

ВСТАНОВИВ:

04.10.2019 року до Баштанського районного суду Миколаївської області надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_3 від 16.08.2019 року та скасування міри запобіжного заходу від 23.08.2019 року.

З клопотання вбачається, що ОСОБА_2 просить скасувати повідомлення слідчого про підозру ОСОБА_3 від 16.08.2019 року в кримінальному провадженні №0000343, як необґрунтовану та у зв`язку з необґрунтованістю підозри скасувати обраний підозрюваному запобіжний захід по даному кримінальному провадженні у вигляді домашнього арешту.

Підстави та порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування визначено § 1 Глави 26 КПК України.
Згідно з п.10 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

При цьому, відповідно до ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого ч.1 ст. 304 КПК України, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку.
Комплексний аналіз процитованих норм КПК України вказує на те, що, по-перше, правом на звернення до слідчого судді із скаргою на повідомлення про підозру наділене лише визначене коло осіб-сторін такого провадження (підозрюваний, його захисник чи законний представник); по-друге, строк подання такої скарги законом обмежений у часі, оскільки скарга може бути подана слідчому судді протягом десяти днів з дня повідомлення особі про підозру; по-третє, у випадку подання скарги після закінчення встановленому законом десятиденного строку, скарга може бути прийнята до розгляду виключно, якщо особа, яка її подала, заявить клопотання про поновлення пропущеного нею строку та наведе підстави які свідчать про поважність пропуску такого строку.

З клопотання слідує, що заявник звернувся до слідчого судді з метою скасування повідомлення слідчого про підозру від 16.08.2019 року лише 02.10.2019 року (здавши клопотання до відділення поштового зв`язку), тобто після закінчення встановленого законом десятиденного строку з часу вчинення оскаржуваної дії. При цьому, у вказаному клопотанні заявник, ігноруючи вимоги ст. 304 КПК України, не порушує питання про поновлення пропущеного ним строку на оскарження повідомлення слідчого про підозру та не наводить причин поважності пропуску такого строку, що є необхідною умовою для вирішення слідчим суддею питання щодо наявності підстав для поновлення пропущеного строку на оскарження дій слідчого, яке має відбуватися лише при заявленні скаржником відповідного клопотання.

При цьому положення ч. 2 та 3 ст. 304 КПК України мають імперативний характер та зобов`язують слідчого суддю повернути скаргу особі, яка її подала, у випадку закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, коли особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Також у клопотанні про скасування повідомлення слідчого про підозру не вказано процесуальний статус в даному кримінальному провадженні особи, яка звернулася до слідчого судді, враховуючи вичерпний перелік визначених п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України осіб, наділених правом оскаржувати повідомлення слідчого про підозру. До клопотання також не долучені документи, які б відповідно до вимог КПК України підтверджували б статус заявника та його можливість звертатись до слідчого судді з подібними заявами в інтересах іншої особи (підозрюваного ОСОБА_3 ).

Крім того, зі змісту ст. 303-307 КПК України слідує, що повідомлення про підозру може бути оскаржене тільки шляхом подання відповідної скарги слідчому судді, а не клопотання, як це зробив заявник.

З тексту клопотання вбачається, що вимоги про скасування підозрюваному ОСОБА_3 запобіжного заходу є похідними від вимог про скасування повідомлення ОСОБА_3 про підозру та подані разом з вказаним клопотанням, яке, як вказано вище, підлягає поверненню заявнику.

Отже заявнику має бути повністю повернене його клопотання від 02.10.2019 року.

Крім того, ст. 201 КПК України, яка передбачає можливість звернення до слідчого судді з клопотанням про зміну запобіжного заходу чи скасування додаткових обов`язків, також визначає виключне коло осіб, які мають право звернутись з таким клопотанням до слідчого судді. Це - підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник.

Як вказано вище, в тексті клопотання статус заявника в даному кримінальному провадженні не зазначений та до клопотання не долучені документи, що підтверджують повноваження заявника.

При цьому, ст. 201 КПК України не передбачає наслідків подання такої заяви особою, правовий статус та повноваження якої не підтверджені.

Відповідно до ч.6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Натомість, відповідно до загальних засад законності (за якою під час кримінального провадження слідчий суддя зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства), змагальності (за якою захист здійснюється підозрюваним або обвинуваченим, його захисником або законним представником) та диспозитивності (за якою слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом) слідчий суддя не в праві прийняти до розгляду клопотання особи, правовий статус якої як сторони кримінального провадження нічим не підтверджений та яка, як наслідок цього, не має достатніх правових підстав ініціювати перед слідчим суддею розгляд питань, визначених ст. 201 КПК України.

Комплекс вказаних обставин зобов`язує слідчого суддю повернути клопотання особі, яка його подала.

На підставі викладеного та керуючись статтями 9, 22, 26, 303-304 КПК України слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_3 від 16.08.2019 року та скасування міри запобіжного заходу від 23.08.2019 року повернути особі, яка його подала, у зв`язку з пропуском строку, передбаченого ч.1 ст. 304 КПК України та відсутністю клопотання про поновлення такого строку з обґрунтуванням достатніх підстав для його поновлення та у зв`язку з поданням такого клопотання особою правовий статус та повноваження якої не зазначені та не підтверджені.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя