Справа № 761/4469/19 Головуючий у суді І інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/824/1563/2019 Доповідач: ОСОБА_2
Категорія: в порядку КПК

УХ В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 лютого 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі
суддів: ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
секретаря : ОСОБА_5 ,
заявника: ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04.02.2019 року, якою скаргу ОСОБА_6 на бездіяльність Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення повернуто особі, яка її подала,
В С Т А Н О В И Л А:
01.02.2019 року ОСОБА_6 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва зі скаргою на бездіяльність Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.
Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04.02.2019 року вказану скаргу було повернуто особі, яка її подала.
Своє рішення суд першої інстанції мотивував тим, що ОСОБА_6 17.01.2019 року звернувся до Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві з заявою про злочин, у зв`язку з чим, враховуючи положення ч. 1 ст. 214 КПК України, рішення за вказаною заявою повинно було бути прийнято не пізніше 18.01.2019 року. Разом з тим, ОСОБА_6 звернувся до суду зі скаргою в порядку ст. 303 КПК України лише 01.02.2019 року, тобто, поза межами строку, визначеного ч. 1 ст. 304 КПК
України та ним не порушувалося питання про поновлення цього строку.
Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04.02.2019 року та постановити нову, якою зобов`язати відповідних посадових осіб Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві внести до ЄРДР відомості, вказані в його заяві від 17.01.2019 року про вчинення злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. Вимоги обґрунтовує тим, що оскаржувана ухвала є неправосудною та не відповідає фактичним обставинам справи. Апелянт зазначає, що 17.01.2019 року він звернувся до Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві, в порядку ст. 214 КПК України, з заявою про вчинення щодо нього злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. Будучи не повідомленим про прийняте рішення, 28.01.2019 року апелянт звернувся до Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві з заявою про надання йому витягу з кримінального провадження за його заявою, однак, у канцелярії йому повідомили, що відповідь ще не готова. Таким чином, апелянт вказує, що про бездіяльність по невнесенню відомостей до ЄРДР йому стало відомо лише 28.01.2019 року, у зв`язку з чим, його скарга подана до суду першої інстанції у передбачений законом строк.
Заслухавши доповідача, заявника, який підтримав подану ним апеляційну скаргу та просив її задовольнити, дослідивши матеріали провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 111 КПК України, повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію. Частина 3 вказаної статті передбачає, що повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.
Частиною 1 статті 135 КПК України передбачено, що особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.
Так, Київським апеляційним судом розгляд апеляційної скарги ОСОБА_6 було призначено на 12 годину 00 хвилин 20.02.2019 року, про що засобами факсимільного зв`язку повідомлено Київську місцеву прокуратуру №10.
Тобто, прокуратура була повідомлена належним чином про день і час розгляду апеляційної скарги.
Однак, 20.02.2019 року в зазначений час прокурор не з`явися, у зв`язку з чим колегія суддів прийшла до висновку, що його неявка не перешкоджає судовому розгляду.
Згідно з вимогами ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим, тобто його має бути ухвалено компетентним судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 КПК України. Також суд у своєму рішенні повинен навести належні, достатні мотиви та підстави його ухвалення.
Так, ч. 1 ст. 214 КПК України визначено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні заявником може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Згідно ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.
Частиною 1 статті 9 КПК України визначено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Таким чином, заявник при зверненні із заявою про кримінальне правопорушення має всі підстави вважати, що відомості за його повідомленням імперативно будуть внесені до ЄРДР.
Так, 17.01.2019 року ОСОБА_6 звернувся до Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві з заявою про вчинення щодо нього кримінального правопорушення. Відповідно до відмітки Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, вказана заява була отримано в той же день /а. п. 2/.
Пунктом 1-1 частини 2 статті 60 КПК України передбачено, що заявник має право отримувати витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Для реалізації вказаного права, 28.01.2019 року ОСОБА_6 звернувся до Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві із заявою про надання йому витягу з ЄРДР про відкриття кримінального провадження за його заявою від 17.01.2019 року. Вказана заява була отримана управлянням поліції того ж дня, що підтверджується відповідною відміткою /а. п. 3/.
В цей же день ОСОБА_6 в канцелярії управління поліції було повідомлено, що відповідь не готова.
ОСОБА_6 , розраховуючи на дотримання вимог КПК України щодо строків внесення відомостей до ЄРДР, про бездіяльність слідчого дізнався лише 28.01.2019 року, і скарга до суду першої інстанції була подана ним 01.02.2019 року, тобто, у передбачений КПК України десятиденний строк для оскарження вказаної бездіяльності.
Таким чином, посилання суду першої інстанції на ту обставину, що скарга ОСОБА_6 подана поза межами встановлених КПК України строків, є помилковими та такими, що порушують конституційні права особи.
Разом з тим, суд апеляційної інстанції, в межах апеляційного розгляду, позбавлений можливості розглядати питання про зобов`язання посадових осіб Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві внести відомості за заявою апелянта до ЄРДР, оскільки це питання не було предметом розгляду в суді першої інстанції, адже скарга ОСОБА_6 по суті не розглядалася.
Відповідно до ч. 3 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді, суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу і постановити нову.
На підставі викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з постановленням нової ухвали.
Керуючись ст.ст. 404, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -
Апеляційну скаргу ОСОБА_6 задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04.02.2019 року, якою скаргу ОСОБА_6 на бездіяльність Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення повернуто особі, яка її подала скасувати, а матеріали за скаргою ОСОБА_6 повернути до суду першої інстанції для виконання вимог ст. ст. 306-307 КПК України.
Ухвала оскарженню не підлягає.

С У Д Д І :

__________________ __________________ __________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4