Справа № 646/1716/19
№ провадження 1-кс/646/1934/2019
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14.03.2019року м.Харків
Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУ НП у Харківській області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000647 від 13 березня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.185 КК України, -
в с т а н о в и в:

Слідчим подано до суду клопотання про арешт майна в обґрунтування якого зазначено, що 12.03.2019 приблизно о 13:00 годин, невстановлена особа, знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , намагалась скоїти крадіжку секції металевого паркану, але не змогла довести свої дії до кінця з причин, які не залежали від її волі, була зупинена власниками домоволодіння. Після отримання відомостей, щодо протиправних дій, працівники Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області, з метою фіксації відомостей щодо вчинення правопорушення (злочину), що посягає на власність, було здійснено виїзд для проведення невідкладної слідчої дії - огляд пісця події, яким стало територія домоволодіння АДРЕСА_1 . В ході досудового розслідування потерпілий ОСОБА_4 , 1976 р.н., пояснив, що в його власності знаходиться домоволодіння, яке розташоване за вищевказанною адресою, яке огорожено металевим парканом, який складається із секцій. 12.03.2019 приблизно о 13:00 годин одну секцію із зазначеного паркану, площею приблизно 2м на 2,5м, намагались викрасти. За даним фактом 13.03.2019 було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000647, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.185 КК України. В ході проведення огляду 12.03.2019, за адресою: м. Харків, вул. Вокзальна, 39а, у присутності понятих було виявлено та вилучено: металеву секцію паркану, площею приблизно 2м на 2,5м. Слідчим зазначено, що оскільки вилучені предмети визначені речовими доказами стануть об`єктом дослідження судових експертиз, висновки яких будуть долучені до матеріалів кримінального провадження та у подальшому будуть використані як докази під час судового розгляду та повернення вказаних речей негативно вплине на подальше досудове розслідування, на них необхідно накласти арешт.

Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явились, слідчий подала заяву, в якій просила клопотання задовольнити та розглянути за її відсутності.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.
Дослідивши клопотання й додані матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.
Відомості про вчинення кримінального правопорушення внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000647 від 13 березня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.185 КК України, за фабулою: 12.03.2019 приблизно о 13:00 годин, невстановлена особа, знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , намагалась скоїти крадіжку секції металевого паркану, але не змогла довести свої дії до кінця з причин, які не залежали від її волі, була зупинена власниками домоволодіння.

Згідно протоколу огляду від 12.03.2019 року, за адресою АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено металеву секцію паркану, площею приблизно 2м на 2,5м.

Згідно ч. 1 ст.237 КПК України, огляд проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.ч.5,7 ст.237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до п.1 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей та документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: відшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди. Так, вилучені речі зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, є знаряддям вчиненням вказаного злочину та у подальшому стануть предметом дослідження експертних досліджень.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
В судовому засіданні не було встановлено порушення слідчим вимог статтей 168, 171 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що слідчим доведено необхідність накладення арешту на тимчасово вилучене майно, наявні достатні підстави вважати, що вилучені речі зберегли на собі сліди злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
В той же час, що стосується клопотання слідчого в частині визначення місця зберігання речових доказів, то слід зазначити, що розгляд даного питання не передбачений ч.5 ст. 173 КПК України при задоволенні клопотання про накладення арешту на майно.
Керуючись статтями 98, 167, 168, 170-173, 237 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУ НП у Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000647 від 13 березня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.185 КК України задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування цим майном, з метою збереження речових доказів, а саме на: металеву секцію паркану, площею приблизно 2м на 2,5м, вилучені в ході проведення огляду 12.03.2019, за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_4 , 1976 р.н.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1