Справа № 367/907/18
Провадження по справі № 1-кп/367/235/2019
У Х В А Л А
Іменем України
16 січня 2019 року Ірпінський міський суд Київської області у складі
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
розглянувши в приміщенні Ірпінського міського суду Київської області у відкритому судовому засіданні обвинувальний акт по кримінальному провадженню, внесеному 11.01.2018 р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000064, по обвинуваченню
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Маріуполь Донецької області, громадянина України, не одруженого, офіційно не працюючого, маючого повну середню освіту, раніше судимого 26.12.2017 р. Ірпінським міським судом Київської області за ч. 1 ст. 185, ст. 75 КК України до 02 років позбавлення волі із звільненням від відбування покарання з іспитовим строком на 01 рік, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,
у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Ірпінського міського суду Київської області перебуває зазначений вище обвинувальний акт.
В судовому засіданні прокурор заявила клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки існують ризики того, що обвинувачений, перебуваючи на волі, зможе уникнути суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.
Захисник заперечував проти клопотання прокурора, просив обрати відносно обвинуваченого запобіжний захід у виді домашнього арешту, оскільки на його утриманні перебуває троє дітей, а його дружина хворіє на онкологічне захворювання.
Обвинувачений підтримав думку та клопотання захисника.
Представник потерпілого в судове засідання не з?явився.
Відповідно до ч. 1, 3 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Суд, заслухавши доводи та заперечення сторін, дійшов висновку, що існують підстави для обрання запобіжного заходу у виді тримання обвинуваченого під вартою, виходячи з наступного.
ОСОБА_5 обвинувачується у скоєнні злочину під час перебування його на іспитовому строці, встановленому вироком суду. До того ж, він не одружений, не має постійного місця роботи, постійного місця проживання в Київській області, тобто стійких соціальних зв?язків.
Під час перебування даного кримінального провадження в суді обвинувачений ОСОБА_5 неодноразово не з?являвся в судові засідання, у зв?язку з чим ухвалою суду від 19.04.2018р. його було оголошено в розшук.
Після його розшуку судом ухвалою від 20.08.2018 р. щодо ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у виді тримання його під вартою із встановленням йому застави в розмірі 17 620,00 грн. При цьому, його попереджено, що в разі сплати застави він зобов?язаний з?являтись до суду у визначений час, повідомляти суд про зміну місця проживання.
Натомість, після сплати застави у розмірі, встановленому ухвалою суду, ОСОБА_5 повторно не з?являвся в судові засідання, хоч був належним чином повідомлений під розписку про час судового засідання (а.с. 83), причини неявки суду не повідомив. Його привід виконати не представилось можливим, через що повторно було оголошено його в розшук.
Такі обставини та поведінка обвинуваченого вказує на наявність ризиків того, що він в подальшому зможе вчинити інше кримінальне правопорушення та ухилятись від суду.
Виходячи з наведеного, суд дійшов висновку про необхідність змінити запобіжний захід щодо ОСОБА_5 у виді застави (який діє після її сплати) на запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки інший, більш м?який запобіжний захід не забезпечить запобіганню вказаних вище ризиків. Строк дії такого запобіжного заходу становить 60 днів.
Суд відмовляє у задоволенні клопотання захисника про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту, оскільки для цього відсутні підстави і такий запобіжний захід не зможе нівелювати зазначені вище ризики.
Суд не приймає до уваги посилання захисника та обвинуваченого на те, що обвинувачений має постійне місце проживання, має на утриманні неповнолітніх дітей, дружину, яка хворіє, оскільки суду на підтвердження таких обставин не надано жодних доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Згідно з п. 3 ч. 4 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
Відповідно до ч. 8 ст. 182 КПК України уразі якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.
Враховуючи, що обвинуваченим було порушено запобіжний захід у виді застави суд не встановлює новий розмір застави, а сплачену ОСОБА_5 заставу в розмірі 17 620,00 грн. звернути в дохід держави.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 331, 182, 183 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Змінити відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді застави на запобіжний захід у виді тримання його під вартою в ДП «Київський слідчий ізолятор».
Взяти під варту ОСОБА_5 в залі судового засідання.
Звернути в дохід держави сплачену по даному кримінальному провадженні за ОСОБА_5 суму застави в розмірі 17 620,00 грн. (Сімнадцять тисяч шістсот двадцять гривень 00 коп.).
Строк ухвали в частині запобіжного заходу у виді тримання під вартою діє з 16.01.2019р. по 16.03.2019 р.
Ухвала суду окремому оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1