УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" грудня 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні суду клопотання слідчого Київського ВП ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна по кримінальному провадженні за № 0005384 від 18.12.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 190 КК України,-

в с т а н о в и в :

20.12.2018 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого Київського ВП ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури № 2 радником юстиції ОСОБА_4 , про арешт тимчасово вилученого майна, вилученого в ході огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Академіка Павлова, 309, а саме: паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 серія НОМЕР_1 виданий МВМ Дзержинського РВ ХМУ УМВС України в Харківській області від 25.02.1997; свідоцтво про загальнообов`язкове державне соціальне страхування № НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 серія НОМЕР_3 ; довідку № 11833 про присвоєння ідентифікаційного номера «ДПІ по Дзержинському району м. Харкова» ОСОБА_5 ідентифікаційний номер НОМЕР_2 виданий 03.02.1998. Віддати арештоване майно на зберігання громадянину ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому належать дані документи.

Підставами для арешту майна слідчий вказує, що 18.12.2018 близько 11.00 невстановлена особа, перебуваючи за адресою: м. Харків, вул. Академіка Павлова, 309 надала недостовірні дані відносно себе працівнику «Приват Банку» та шляхом обману намагалась заволодіти грошовими коштами у розмірі 2000 гривень.

18.12.2018 кримінальне правопорушення зареєстровано у Єдиному реєстрі досудових розслідувань (ЄРДР) і розпочато кримінальне провадження № 0005384 за фактом замаху на шахрайство, вчинене шляхом обману.

Слідчий вказує, що в ході проведення огляду місця події 18.12.2018 року за адресою м. Харків, вул. Академіка Павлова, 309 у особи, яка представилась ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 було виявлено та вилучено: паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 серія НОМЕР_1 виданий МВМ Дзержинського РВ ХМУ УМВС України в Харківській області від 25.02.1997; свідоцтво про загальнообов`язкове державне соціальне страхування № на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 серія НОМЕР_3 ; довідку № 11833 про присвоєння ідентифікаційного номера «ДПІ по Дзержинському району м. Харкова» ОСОБА_5 ідентифікаційний номер НОМЕР_2 виданий 03.02.1998.

Також було встановлено, що ОСОБА_6 намагався скористатися знайденим раніше паспортом громадянина України ОСОБА_5 для отримання кредиту у розмірі 2000 гривень у відділені № 51 «Приват Банку» за адресою: м. Харків, вул. Академіка Павлова, 309, але не довів свої злочинні дії до кінця, оскільки був затриманий співробітниками «Приват Банку».

Слідчий вказує, що відповідно до ч. 1 ст. 98, п. 1 ч. 2 ст. 170, ч. 5 ст. 171 КПК України вилучені предмети зберегли сліди кримінального правопорушення та інші дані, що мають значення для кримінального провадження, тому у органу досудового розслідування виникла необхідність в накладенні арешту на вказане майно, яке було тимчасово вилучене 18.12.2017 в ході огляду місця події.

В судове засідання слідчий не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання. 21.12.2018 слідчий Київського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 через канцелярію суду подала заяву про розгляд клопотання про накладення арешту на майно, яке було вилучено в ході огляду місця події від 18.12.2018 без його участі, клопотання підтримала. Також долучила до вказаної заяви рапорт, яким повідомила, що нею було здійснено телефонні дзвінки на номер ОСОБА_5 з метою його виклику в судове засідання, в ході телефонної розмови останній повідомив, що з`явитися до суду не може, проти задоволення клопотання не заперечує.

Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника майна та слідчого.

Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, встановив, що Київським ВП ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0005384 від 18.12.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 190 КК України.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Стаття 98 КПК України містить поняття речового доказу, відповідно до якої речовими доказами є матеріальні обєкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були обєктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як випливає із змісту ст. 172 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, якщо арешт майна накладається з метою забезпечення збереження речових доказів; розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Оскільки слідчий не довела правової підстави для застосування арешту, а також не довела і наявність ризиків приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, слідчий суддя не вбачає процесуальних підстав для ухвалення рішення на користь доводів клопотання.

Крім того, накладення арешту на паспорт громадянина України, свідоцтво про загальнообов`язкове соціальне страхування, посвідку про присвоєння ідентифікаційного номера буде суперечити принципам верховенства права у кримінальному провадженні, а тому клопотання задоволенню не підлягає.

При цьому, відмова у задоволенні клопотання про арешт майна, не позбавляє слідчого права залучення до матеріалів кримінального провадження належним чином засвідчених копйї вказаних вище документів, з метою ефективного проведення досудового розслідування.

Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання слідчого Київського ВП ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна по кримінальному провадженні за № 0005384 від 18.12.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 190 КК України відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1