Провадження № 1-в/638/178/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютогороку Дзержинський районний суд м. Харкова у складі :

головуючої судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Харкова подання керівника Харківської місцевої прокуратури № 1 радника юстиції ОСОБА_3 , у відношенні ОСОБА_4 угли, засудженого 19.10.2017 вироком Дзержинського райсуду м.Харкова за ст. 358 ч. 4 КК України до штрафу на користь держави в розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 гривень, « Про заміну несплаченої суми штрафу, покаранням у виді громадських робіт »-

про заміну несплаченої суми штрафу, покаранням у виді арешту, -

В С Т А Н О В И В:

08.08.2018 з Харківської місцевої прокуратури № 1 до суду надійшло подання, у порядку виконання вироку суду, про заміну несплаченої суми штрафу, покаранням у виді громадських робіт у відношенні ОСОБА_4 , угли засудженого вироком Дзержинського райсуду м. Харкова від 19.10.2017 за ст. 358 ч. 4 КК України до штрафу на користь держави в розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 гривень.

В поданні керівник Харківської місцевої прокуратури № 1 ставиться питання про заміну ОСОБА_4 , угли, несплаченої суми штрафу, покаранням у виді громадських робіт так як засуджений у строк передбачений ст. 26 ч. 1 КВК України, штраф не сплатив.

Прокурор та засуджений ОСОБА_4 , угли у судове засідання не прибули, про день, час та місце розгляду клопотання були повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили, з клопотанням про відкладення розгляду клопотання до суду не звернулися, тому на підставі ч. 4 ст. 539 КПК України, суд вважає можливим розглянути справу у їх відсутності, за наявними матеріалами.

Суд дослідивши матеріали справи , вважає зазначене подання не обґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню за наступних підстав.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 , угди засуджено вироком Дзержинського райсуду м. Харкова від 19.10.2017 за ст. 358 ч. 4 КК України до штрафу на користь держави в розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 гривень.

У відповідності із ч.ч. 1, 3ст. 26 КВК України, засуджений зобов`язаний сплатити штраф у місячний строк після набрання вироком суду законної сили і повідомити про це кримінально-виконавчій інспекції за місцем проживання шляхом предявлення документа про сплату штрафу.

У разі несплати засудженим штрафу у строк, передбачений частиною першою цієї статті, суд за поданням кримінально-виконавчої інспекції розглядає питання про розстрочку виплати несплаченої суми штрафу або заміну несплаченої суми штрафу покаранням у виді громадських, виправних робіт або позбавлення волі відповідно до закону.

Однак, засуджений ОСОБА_4 , угли у визначений ст. 26 КВК України строк, без будь яких поважних причин, не сплатив визначену вироком суду суму штрафу.

Згідно приписівп. 10 ч. 1 ст. 537 КПК України, під час виконання вироків суд, визначений частиною другоюстатті 539 цього Кодексу, має право вирішувати питання про заміну покарання відповідно до ч. 5 ст. 53, ч. 1 ст. 58, ч. 1 ст. 62 КК України.

Між тим, як встановлено у судовому засіданні, вирок Дзержинського райсуду м. Харкова від 19.10.2017 ухвалений на підставі угоди про примирення, укладеної 30.08.2017 між потерпілим та підозрюваним ОСОБА_4 , угли .

Відповідно до ч.1 ст. 471 КПК України в угоді про примирення зазначаються її сторони, формулювання підозри чи обвинувачення та його правова кваліфікація із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, істотні для відповідного кримінального провадження обставини, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, строк її відшкодування чи перелік дій, не пов`язаних з відшкодуванням шкоди, які підозрюваний чи обвинувачений зобов`язані вчинити на користь потерпілого, строк їх вчинення, узгоджене покарання та згода сторін на його призначення або на призначення покарання та звільнення від його відбування з випробуванням, наслідки укладення та затвердження угоди, передбачені статтею 473 цього Кодексу, наслідки невиконання угоди.

Згідно з ч.1 ст. 476 КПК України у разі невиконання угоди про примирення або про визнання винуватості потерпілий чи прокурор відповідно мають право звернутися до суду, який затвердив таку угоду, з клопотанням про скасування вироку. Клопотання про скасування вироку, яким затверджена угода, може бути подано протягом встановлених законом строків давності притягнення до кримінальної відповідальності за вчинення відповідного кримінального правопорушення.

Згідно частини 3 даної статті, суд своєю ухвалою скасовує вирок, яким затверджена угода, якщо особа, яка звернулася з відповідним клопотанням, доведе, що засуджений не виконав умови угоди. Наслідком скасування вироку є призначення судового розгляду в загальному порядку або направлення матеріалів провадження для завершення досудового розслідування в загальному порядку, якщо угода була ініційована на стадії досудового розслідування.

З аналізу наведених норм закону вбачається, що обвинувачений погоджується з розглядом справи в порядку, передбаченому ст.474 КПК України, та ухваленням вироку на підставі угоди про примирення лише за умови призначення йому узгодженої сторонами міри покарання, передбаченою угодою. При цьому у разі невиконання засудженим умов угоди про примирення потерпілий вправі звернутися до суду з клопотанням про скасування вироку та, у разі задоволення такого клопотання, кримінальне провадження підлягає розгляду в загальному порядку, передбаченому КПК України, з наданням стороні захисту усіх передбачених прав.

При цьому, виходячи з положень ст. 476 КПК України право ініціювання скасування вироку на підставі угоди про примирення у зв`язку з порушенням умов угоди, зокрема й порушення умов сплати штрафу, наділений потерпілий, з яким була укладена угода.

Тому невиконання засудженим ОСОБА_4 , угли умов укладеної угоди про примирення з потерпілим, якою сторонами було узгоджено призначене йому покарання, яке ним належним чином не виконується, є підставою для скасування такого вироку, відповідно до ст. 476 КПК України.

Таким чином, питання про скасування міри кримінального покарання, визначеного вироком суду на підставі угоди КПК України врегульовано спеціальними нормами.

Такий висновок узгоджується з постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №13 від 11.12.2015 « Про практику здійснення судами кримінального провадження на підставі угод », де п. 23 зазначено, що відповідно до ч. 1 ст. 476 КПК України у разі невиконання угоди про примирення або про визнання винуватості потерпілий чи прокурор відповідно мають право в межах встановлених законом строків давності притягнення до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення звернутися до суду, який затвердив таку угоду, з клопотанням про скасування вироку. Суд здійснюючи розгляд таких клопотань, має чітко відмежовувати невиконання угоди (ч. 1 ст. 476 КПК), яке тягне за собою скасування вироку, постановленого на підставі угоди, від умисного невиконання угоди (ч. 5 ст. 476 КПК), яке, окрім скасування вироку, є підставою для притягнення особи до кримінальної відповідальності за ст. 389-1 КК України.

Тобто, у цьому випадку, при порушенні засудженим умов укладеної угоди про примирення, в силу положень ст. 476 КПК України, має бути застосований спеціальний порядок, який полягає не у направленні до суду клопотання про розстрочку виплати несплаченої суми штрафу, або заміну засудженому міри кримінального покарання у виді штрафу на міру кримінального покарання у виді громадських, виправних робіт, або позбавлення волі, а ґрунтується на зверненні визначених КПК України осіб до суду, який затвердив таку угоду, з клопотанням про скасування вироку.

І лише після відмови суду у скасуванні угоди є можливим направлення звернення у загальному порядку.

Оскільки за наслідками розгляду клопотання про скасування затвердженої угоди є призначення судового розгляду в загальному порядку або направлення матеріалів провадження для завершення досудового розслідування в загальному порядку, якщо угода була ініційована на стадії досудового розслідування, тож звернення безпосередньо до суду з питанням передбаченим ст. 537 КПК України, порушує право особи на захист, що є неприпустимим.

З урахуванням наведеного, оскільки діючим КПК України передбачено інший порядок вирішення питання невиконання угоди про примирення з потерпілим, суд вважає, що в задоволенні зазначеного подання слід відмовити.

На підставі викладеного, ст. 26 КВК України, керуючись ст.ст. 369-372, 395, 472-476, 537, 539 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні подання керівника Харківської місцевої прокуратури № 1 радника юстиції ОСОБА_3 , у відношенні ОСОБА_4 угли, засудженого 19.10.2017 вироком Дзержинського райсуду м. Харкова за ст. 358 ч. 4 КК України до штрафу на користь держави в розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 гривень « Про заміну несплаченої суми штрафу, покаранням у виді громадських робіт », - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Харківської області, через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом семи діб з моменту її проголошення.

Ухвала надрукована в нарадчої кімнаті в одному примірнику.

Суддя ОСОБА_1