Справа № 681/124/19
УХВАЛА

"04" лютого 2019 р. Слідчий суддя Полонського районного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря- ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 , адвоката власника майна ОСОБА_5 ,
розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Полонне клопотання слідчого СВ Полонського ВП Шепетівського ВП ГУНП в Хмельницькій області капітана поліції ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000035 від 22.01.2019року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України,-
встановив:
Слідчий СВ Полонського ВП Шепетівського ВП ГУНП в Хмельницькій області капітан поліції ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на автомобіль марки ВАЗ 21063 д.н.з. НОМЕР_1 , який на праві власності належить ОСОБА_6 АДРЕСА_1 ., та яким фактично користується ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 , позбавивши власника та користувача права користування та розпоряджання вказаним транспортним засобом. Та накласти арешт на вилучений причеп з д.н.з. НОМЕР_2 позбавивши власника та користувача права користування та розпоряджання вказаним майном.

В обґрунтування клопотання посилався на те, щов період часу з 20.01.2019 по 22.01.2019 в м. Полонне з території дачного масиву «Надія», невстановлена особа, шляхом вільного доступу, демонтувавши металевий контейнер, таємно викрала металобрухт близько 100 кг який належить ОСОБА_8 . Завдавши матеріальних збитків ОСОБА_8 .

Допитаний по справі в якості потерпілого ОСОБА_8 повідомив що в м. Полонне в кооперативному масиві «Надія» знаходиться його земельна ділянка, на якій він зробив вагончик із металу. 20.01.2019 він ходив на свою земельну ділянку та все було на своєму місці, а 22.01.2019 він виявив що із його вагончика зняли металеві листи та залишки із деревини даного вагончика спалили.

Допитаний по справі в якості свідків ОСОБА_9 повідомив що він працює на пункті прийому металобрухту в АДРЕСА_2 . Так 21.01.2019 близько 07:30 год. на вказаний метало приймальний пункт приїхали дві незнайомі для нього особи на автомобілі ВАЗ 2106 білого кольору, та привезли здати обгорілі листи металу, які мали ознаки корозії. Даний металобрухт заважив 135 кг. за який з невідомими хлопцями розрахувалися та вони поїхали в невідомому напрямку.

22.01.2019 автомобіль марки ВАЗ 21063 д.н.з НОМЕР_1 із причепом до нього д.н.з. НОМЕР_2 яким керував ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 працівниками поліції вилучений на майданчик Полонського ВП Шепетівського ВП на зберігання. Згідно технічного паспорта на автомобіль, марки ВАЗ 21063 д.н.з НОМЕР_1 належить ОСОБА_6 .

Встановити власника причіпа неможливо, оскільки д.н.з. НОМЕР_2 , який на ньому прикріплений зареєстрований за іншим транспортним засобом.

Згідно зображення на камері відеоспостереження 21.01.2019 о 18:35 год. на металоприймальному пункті в м.Полонне п о вул. Лесі Українки, 1-в вилучений автомобіль працівниками поліції мають ідентичні ознаки на пасажирській дверці.

В даному кримінальному провадженні вищевказаний автомобіль є речовим доказом та засобом вчинення кримінального правопорушення, за допомогою якого злочин було вчинено, та які використовувались для полегшення вчинення злочину, але безпосереднього фізичного впливу не заподіювали тобто для прискорення, полегшення та більшої ефективності вчинення злочину суб`єкт використовує багато різних знарядь та засобів, в даному. Найчастіше при вчиненні злочину використовуються: зброя, різні інструменти, прилади, авгомототранспортні засоби, отрута. В даному випадку це являються автомобіль за допомогою якого здійснювалось перевезення металобрухту.Крім цього, даний речовий доказ в майбутньому може стати відшкодуванням шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов). Тому в ході досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вилучений вищевказаний автомобіль та причіп. В разі не накладення арешту на автомобіль та причіп, можуть бути знищені, спотворені, чи зіпсовані сліди злочину, що в подальшому негативно вплине на хід досудового розслідування та відшкодування шкоди, завданого внаслідок кримінального правопорушення (цивільного позову), та встановлення фактичних обставин кримінального провадження.

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали.
Адвокат ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечував, зіславшись на те, що клопотання слідчого є необґрунтованим та не відповідає нормам кримінально-процесуального кодексу, а саме в клопотанні не зазначено розміру майнової шкоди, відсутній в матеріалах справи протокол огляду місця події та відсутні послання, що даний автомобіль прив`язаний до місця події. Щодо причіпу, то пояснив, що причіп належить на праві власності його довірителю, однак документально підтвердити не має можливості.
Суд заслухавши пояснення та доводи учасників, дослідивши матеріали клопотання приходить до наступного.
За змістом ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, ч. 3 ст. 170 КПК України передбачає, що в випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

За змістом ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.

Суд враховуючи ці положення закону та обставин, що вилучені під час огляду 22.01.2019 року автомобіль марки ВАЗ 21063 д.н.з НОМЕР_1 із причепом до нього д.н.з. НОМЕР_2 , про які йдеться в клопотанні слідчого, відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, має суттєве доказове значення в кримінальному провадженні, безпосередньо впливає на встановлення істини в кримінальному провадженні, як встановлено органом досудового розслідування дані речі є знаряддями злочину та обґрунтовано визнані слідчим речовими доказами, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження.

Суд вважає, що висновки адвоката ОСОБА_5 , як підстави для відмови в накладенні арешту на майно, про те, що в провадженні відсутні об`єктивні докази, що саме власником вищевказаного транспортного засобу було вчинено підпал та крадіжку майна належного ОСОБА_8 та не зазначено слідчим його процесуального статусу, суперечать вищевказаним положенням ст. 170 КПК України, та не можуть бути прийняті судом до уваги. З огляду на положення ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу, повинно вилучатись та арештовуватись незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того, чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини в кримінальному провадженні.

Крім того, адвокатом ОСОБА_5 не надано суду будь-яких доказів проте, що вилучений причіп належить на праві власності його клієнту.

З матеріалів справи вбачається, що номерний знак НОМЕР_3 належить транспортному засобу грузовий БЕЛАЗ -54 8-А,1984 року.

Оскільки в даному провадженні є підстави вважати, що автомобіль марки ВАЗ 21063 д.н.з НОМЕР_1 із причепом до нього д.н.з. НОМЕР_2 , який був вилучений слідчим 22 січня 2019 року, може бути прихований, пошкоджений, зіпсований, знищений, перетворений, відчужений, тому з метою його належного збереження, суд вважає, що є підстави для частково задоволення даного клопотання, тому арешт на майно, про яке йшлось в клопотанні слідчого, накладається з правових підстав, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України.

Під час розгляду клопотання було встановлено, що автомобіль марки ВАЗ 21063 д.н.з НОМЕР_1 є лише знаряддям злочину за допомогою якого здійснювалось перевезення і не містить на собі будь-яких слідів злочину, огляд якого слідчим було проведено, суд приходить до висновку, що клопотання слідчого в цій частині підлягає частковому задоволенню, а саме в накладенні арешту на автомобіль позбавивши власника та користувача права розпоряджання вказаним транспортним засобом.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 170,172, 173, ч.2 ст.376 КПК України,
постановив:
Клопотання слідчого СВ Полонського ВП Шепетівського ВП ГУНП в Хмельницькій області капітана поліції ОСОБА_4 задовольнити частково.
Накласти арешт на вилучений автомобіль марки ВАЗ 21063 д.н.з. НОМЕР_1 , який на праві власності належить ОСОБА_6 АДРЕСА_1 ., та яким фактично користується ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 , позбавивши власника права розпоряджання вказаним транспортним засобом.

Накласти арешт на вилучений причеп з д.н.з. НОМЕР_2 позбавивши власника та користувача права користування та розпоряджання вказаним майном.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.
Власник майна, який не був присутній при розгляді питання про арешт майна має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1