н/п 1-кс/640/1830/19
УХВАЛА
"04" лютого 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
ВСТАНОВИВ:
Під час досудового розслідування встановлено, що 20.06.2018 до СУ ГУНП в Харківській області надійшли матеріали Слобожанського УКП ДКП НП України за заявою ТОВ «Телесвіт» відносно групи невідомих осіб, які скоїли незаконне втручання в роботу електронних систем та мереж провайдера кабельного телебачення та інтернету компанії «Воля» у місті Харкові в період 2017-2018 рр.
В ході досудового розслідування встановлено, що Харківська філія ТОВ «Телесвіт» виступає провайдером кабельного телебачення та інтернет компанії «Воля» та здійснює його підключення абонентам у місті Харкові. Допитаний в якості свідка провідний спеціаліст ХФ ТОВ «Телесвіт» ОСОБА_5 пояснив, що в жовтні 2017 року до офісу корпоративних клієнтів «Воля» звернулась громадянка, яка представилась на прізвище ОСОБА_6 з питанням про сплату послуг інтернету та вказала, що вона як абонент підключена за адресою: АДРЕСА_2 . Подивившись за базою гр. ОСОБА_5 не знайшов абонента за прізвищем ОСОБА_6 та за вищевказаною нею адресою також підключень до мережі інтернет не було. ОСОБА_6 надала візитку з логотипом компанії «Воля» зі зробленими від руки написами « ОСОБА_7 », контактними телефонами та зазначенням карткового рахунку № НОМЕР_7 , на який потрібно вносити абонентську плату.
Встановлено, що ОСОБА_8 , 1983 року народження, є власницею карткового рахунку № НОМЕР_7 , відкритого на її.
31.01.2019 р. на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 29.01.2019 було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем реєстрації та мешкання ОСОБА_8 , де було виявлено та вилучено майно згідно з зазначеним у клопотанні переліком.
Слідчим зазначено, що з метою недопущення знищення вилучених речей або їх пошкодження, збереження речових доказів, орган досудового розслідування просить накласти арешт на зазначене в клопотанні тимчасово вилучене під час проведення обшуку за місцем реєстрації та мешкання ОСОБА_8 - за адресою: АДРЕСА_1 , майно.
У судове засідання слідчий, прокурор не з`явились. Слідчий ОСОБА_3 надала суду заяву про розгляд поданого нею клопотання без її участі, повністю його підтримуючи. Неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , власники майна, у судове засідання не з`явились, судом вживались заходи щодо їх належного повідомлення про час та місце розгляду даного клопотання, про що слідчим ОСОБА_3 суду надано рапорт. Неприбуття власника майна у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та згідно з ч. 3 даної статті накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки слідчий довів наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 361 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації на вилученому 31.01.2019 р. під час проведення обшуку за місцем реєстрації та мешкання ОСОБА_8 - за адресою: АДРЕСА_1 , зазначеному у клопотанні майні, що належить останній та ОСОБА_9 , яке може містити відомості про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, та яке може бути речовим доказом, - на це майно слід накласти арешт.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Місцем зберігання вказаного майна визначити камеру схову Слідчого управління ГУ НП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Весніна, 14.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя - ОСОБА_1