ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/7126/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" грудня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участюі:

секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4 обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву адвоката ОСОБА_6 про відвід головуючого судді ОСОБА_7 у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0001249 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва, головуючий у справі - суддя ОСОБА_7 , перебуває кримінальне проваджєення № 0001249 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

13.12.2018 року захисником обвинуваченого - адвокатом ОСОБА_6 подано заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_7 , яка у порядку ст.35 КПК України передана для розгляду судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 .

Підставами для відводу судді ОСОБА_7 , які зазначені у заяві захисника, як інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості судді є те, що під час розгляду справи суддя не дотримується об`єктивновності та неупередженості і створює такі умови, за яких сторона захисту позбавлена можливості реалізувати свої процесуальні права. Зокрема, при допиті 24.01.2018 року свідки ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , дали змістовні та детальні показання, щодо обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, однак в подальшому суддя ОСОБА_7 повідомив, що звукозапис судового засідання за 24.01.2018 року не зберігся, а при повторному допиті 12 та 21 листопада 2018 року, вказані свідки зазначили, що вже майже нічого не памятають та на більшість поставлених запитань відповіді не дали. Вищенаведені факти свідчать про те, що суддя ОСОБА_7 не перебувачуючи у нарадчій кімнаті готував вирок по справі та встановив відсутність звукозапису судового засідання за 24.01.2018 року.

Крім того, у судовому засіданні 12.12.2018 року суддя ОСОБА_7 порушив порядок допиту експерта ОСОБА_11 надавши першим можливість задати запитання стороні захиснику, а не стороні обвинувачення, хоча висновок є доказом сторони обвинувачення та виготовлявся під час досудового розслідування та на звернення сторони захисту.

Також судом безпідставно знімалися запитання сторони захисту при допиті свідків та експерта.

Захисник та обвинувачений заяву підтримали, та просили її задовольнити. Представник потерпілої та потерпіла в судове засіданні не з`явилися, хоча про дату, час та місце його проведення були повідомлені належним чином.

Прокурор просив відмовити у задоволенні вказаної заяви, оскільки вона не містить належного обґрунтування та законних підстав для відводу судді, всі рішення які приймалися суддею ОСОБА_7 були належним чином обгрунтовані та мотивовані, щодо звукозаписів, які не зберглися, то судом було озвучено, що незберглися вони саме із технічних причин.

Розглядаючи заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_7 , суд виходить із наступного.

У пункті 4 ч. 1 ст. 75 КПК України законодавцем передбачено можливість усунення судді або слідчого судді від участі у кримінальному провадженні шляхом заявлення йому відводу за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

Згідно із ч.1 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 КПК України слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

Відповідно до ч. 2 ст. 80 КПК України за цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

При цьому, частиною 5 ст. 80 КПК України визначено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характер або встановить обгрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У своєму рішенні у справі "Білуха проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що згідно з усталеною практикою Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад, відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності ("Фей проти Австрії", "Ветштайн проти Швейцарії"). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду ("Пуллар проти Сполученого Королівства").

Також, стосовно об`єктивного критерію слід визначити окремо від поведінки головуючого у справі судді, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими ("Ветштайн проти Швейцарії", "Ферантелі та Сантанжело проти Італії").

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного ("Ветштайн проти Швейцарії").

Розглянувши заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_7 , суд приходить до висновку, що захисником не наведено переконливих фактів на підтвердження того, що головуючий у справі суддя ОСОБА_7 є небезстороннім чи упередженим при розгляді справи по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, а доводи зазначені у заяві судді є надуманими, та не підтверджуються жодними доказами, оскільки для того, щоб перевірити наявність чи відсутність конкрентних звукозаписів не потібно готувати вирок чи перебувати у нарадчій кімнаті, а достатньо лише дати доручення секретарю судового засідання перевірити цей факт, що жодним чином не може вважатися порушенням КПК України, а тим більше підтверджувати небезстороннічть чи упередженість та бути підставою для відводу судді. Щодо можливих поршень порядку допиту експерта в судовому засіданні, то вказані дії є процесуальними рішеннями суду, незгода ж сторони захисту із якими, не є підставою для відводу, а заперечення проти таких рішень можуть бути включені до апеляційної скарги на судові рішення передбачені ч.1 ст.392 КПК України.

Аналізуючи доводи захисту, щодо безпідставного зняття запитань захисника свідкам та експерту, то суд виходить із того, що у відповідності до ст.321 КПК України головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, та зокрема, спрямовує судовий розгляд на забезпечення зясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження.

Таким чином, ні в заяві про відвід, ні під час судового розгляду, захисником не зазначно обставин, які б об`єктивно обгрунтовували уперередженість чи небезсторонність судді ОСОБА_7 під час розгляду кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, а тому у задоволенні заяви про відвід слід відмовити.

Підсумовуючи вищенаведене, керуючись ст. ст. 75,76, 80, 81 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_6 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_7 у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0001249 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: