Справа №766/1779/19
н/п 1-кс/766/1771/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.01.2019 року слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області, за участю секретаря ОСОБА_1 , розглянувши в судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ ХВП ГУНП в Херсонській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000260 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий СВ ХВП ГУНП в Херсонській області старший лейтенант поліції ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить накласти арешт на чоловічу куртку чорного кольору, з надрізом, яка належить потерпілому ОСОБА_3 на праві власності, з забороною обмеження відчуження, розпорядження та користування майном.

Також слідчий просить поновити строк звернення з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, як пропущений з поважних причин.

Мотивуючи клопотання, слідчий вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 26.01.2019 року близько 03:48 годин (більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено), перебуваючи біля будинку за адресою: АДРЕСА_1 , переслідуючи прямий умисел, направлений на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_3 , на ґрунті раптово виниклого конфлікту, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, наніс потерпілому один удар предметом зовні схожим на ніж в область грудної клітини, чим спричинив ОСОБА_3 , тяжкі тілесні ушкодження відповідно до довідки «ХМВК ім. О.С. Лучанського», у вигляді проникаючого ножового поранення грудної клітини, що відносяться до тяжких тілесних ушкоджень, небезпечне для життя в момент заподіяння.

Таким чином, своїми діями ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 121 КК України, кваліфікуючими ознаками якого є: умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

26.01.2019 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

26.01.2019 у потерпілого ОСОБА_3 в ході огляду вилучено куртку чоловічу, чорного кольору, з надрізом, яка належить потерпілому ОСОБА_3 на праві власності.

28.01.2019 вказану куртку визнано речовим доказом у зазначеному кримінальному провадженні.

Оскільки майно вилучалось 26.01.2019, а 27.01.2019 є вихідним днем, то клопотання подається в перший робочий день наступного за вихідним, що є поважною причиною для поновлення пропущеного строку подачі клопотання.

Посилаючись на вищевикладені обставини, слідчий просить клопотання задовольнити.
Слідчий в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, зі змісту якої вбачається, що клопотання підтримує в повному обсязі та просить розглянути клопотання за його відсутності, додаткових пояснень до клопотання не має.
Вивчивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного.
Відповідно до ч. 1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
У відповідності до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Згідно ч. 7 ст. 237 КПК України, вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню частково, оскільки вилучене під час проведення огляду майно має значення для кримінального провадження, так як зберегло на собі сліди злочину, містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто містить ознаки речових доказів, зазначених в ст. 98 КПК України, однак в частині вимог щодо заборони користування та розпорядження зазначеним у клопотанні майном клопотання задоволенню не підлягає, оскільки в матеріалах клопотання відсутні докази на підтвердження того, що існує можливість приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, передачі вищезазначеного майна, також не підлягає задоволенню клопотання слідчого в частині заборони відчуження майна, оскільки можливість такої заборони не передбачена нормами КПК України, при цьому слідчий суддя звертає увагу на ту обставину, що саме накладення арешту на майно позбавляє можливості здійснювати його відчуження.

Щодо поновлення пропущеного строку на подання клопотання про накладення арешту на майно, слідчий суддя приходить до висновку, що процесуальний строк на подання вищезазначеного клопотання слідчим не пропущено, оскільки відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, та з матеріалів клопотання вбачається, що майно було вилучене під час проведення огляду 26.01.2019 р., а з клопотанням про накладення арешту слідчий звернувся 28.01.2019 р., тобто на наступний робочий день після вилучення майна, а отже немає необхідності у поновленні строку.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167, 170-173 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ ХВП ГУНП в Херсонській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 задовольнити частково.
Накласти арешт на чоловічу куртку чорного кольору, з надрізом, яка належить потерпілому ОСОБА_3 .

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддяОСОБА_5