Справа № 359/9450/18
Провадження № 1-кс/359/2772/2018
У Х В А Л А
Іменем України
19 листопада 2018 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Бориспіль з технічною фіксацією клопотання слідчого Бориспільського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю і жителю АДРЕСА_1 , громадянину України, не інваліду, не одруженому, утриманців не має, з середньою освітою, не працюючому, раніше не судимому,-
в с т а н о в и в :
Старший слідчий слідчого відділу Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області лейтенант поліції ОСОБА_4 , за згодою прокурора Бориспільської місцевої прокуратури Київської області, звернувся із зазначеним клопотанням, в якому просив застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Згідно клопотання, приблизно о 19 год. 00 хв. у ОСОБА_7 , який перебував у стані алкогольного сп`яніння та знаходився за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , на ґрунті неприязних відносин виник умисел на заподіяння тілесних ушкоджень матері ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_9 16.11.2018 приблизно о 19 год. палкою наніс ОСОБА_8 численні удари по голові та тілу, від яких остання померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Відповідно до лікарського свідоцтва про смерть №474 від 17.11.2018 смерть ОСОБА_8 настала від крововтрати, шоку, множинних двосторонніх переломів ребер з ушкодженнями легень.
ОСОБА_10 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.
Підозрюваний ОСОБА_9 під час допиту надав покази та повідомив, що дійсно він наносив палкою удари по тулубу своїй матері ОСОБА_8 .
Підозра ОСОБА_7 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України обґрунтовується протоколом огляду місця події, протоколами допиту свідків, лікарським свідоцтвом про смерть ОСОБА_8 .
Згідно вимог п. 4 ч. 1 ст. 134 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність наступних ризиків, передбаченого п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:
- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - ОСОБА_9 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 Кримінального кодексу України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від 7 років до 10 років, не має міцних соціальних зв`язків, не одружений, не має постійного місця роботи, а тому з метою уникнення відповідальності може ухилятися від органу досудового розслідування, прокуратури, суду;
- п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_9 проживає в будинку, в якому безпосередньо був вчинений злочин, а тому знаходячись на волі та проживаючи в даному будинку може умисно знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення і які на даний час ще не встановлені розслідуванням;
- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_9 та свідки у провадженні проживають в одному населеному пункті. Тому ОСОБА_9 може незаконно впливати на свідків.
- п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні умисного злочину, свідки ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 дали показання, що ОСОБА_9 під час вживання спиртних напоїв ставав агресивним, бив матір та сина ОСОБА_11 , а тому ОСОБА_9 може вчинити інші злочини.
Виходячи з вищевказаного, відповідно до вимог ч. 1 ст. 184 КПК України вважаю, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.
ОСОБА_9 підозрюється у кримінальному правопорушенні, вчиненому із застосуванням насильства, відповідно до п.п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, відсутні підстави для передбачення можливості призначення застави як альтернативи запобіжному заходу у виді тримання під вартою.
В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили його задовольнити.
Підозрюваний в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання.
Захисник в судовому засіданні також заперечив проти задоволення клопотання, просив застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.
Заслухавши пояснення підозрюваного, захисника, думку прокурора та слідчого, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього докази, вважаю за необхідне клопотання задовольнити.
З наданих до суду матеріалів вбачається наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_15 кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.
Так, відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з ч.1 ст.177, ч.1 ст.178 цього Кодексу метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності цих ризиків слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання; майновий стан підозрюваного та наявність повідомлення йому про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.
За правилом ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого йому злочину підтверджується наступними доказами: протоколом огляду місця події від 17.11.2018 року (а.с.6-8); протоколами допиту свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 (а.с.9-14), лікарським свідоцтвом про смерть ОСОБА_8 №474 від 17.11.2018 (а.с.15).
ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі до 10 років. Підозрюваний постійного місця роботи не має, неодружений та не має на утриманні малолітніх дітей. Це вказує на те, що він не має міцних соціальних зав`язків. Ці обставини в сукупності свідчать про наявність ризиків, передбачених п. 1, п. 3, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, під впливом тяжкості покарання, підозрюваний може переховуватись від суду, може незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення. З метою запобігання цим ризикам доцільно обрати ОСОБА_16 запобіжний захід у вигляді тримання його під вартою.
Жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вказаним вище ризикам.
Як роз`яснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п.17 листа №511-550/0/4-13 від 4 квітня 2013 року, розумність тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно. Вона має оцінюватись в кожному окремому випадку залежно від особливостей конкретної справи та причин, про які йдеться у рішеннях національних судів. Тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості (п.79 рішення ЄСПЛ у справі "Харченко проти України" від 10 лютого 2011 року).
Встановлено, що запобігання наведених вище ризиків становить суспільний інтерес, який полягає в забезпеченні правопорядку та відправлення кримінального судочинства. Цей інтерес має превалююче значення та виправдовує обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Тому суд дійшов до переконання, що підозрюваному належить обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
Встановлено, що ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, що поєднані із застосуванням насильства. Тому суд вважає недоцільним визначати підозрюваному розмір застави.
Керуючись п. 1, п. 3, п. 5, ч. 1, ч. 2 ст. 177, ст. ст. 178, 183, 184, 194, 196, ч. 1 ст. 197, ч.2 ст.369, ч.3 ст.371, ст.372 КПК України, суд, -
у х в а л и в :
Клопотання задовольнити.

Застосувати щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном 60 днів та утримувати його у Державній установі «Київський СІЗО» Міністерства юстиції України.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання ОСОБА_6 17.11.2018 року.

Дія ухвали закінчується 15 січня 2019 року.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1