справа №619/1336/16-к
провадження №1-кс/619/596/19
Ухвала
іменем України

18 березня 2019 року Дергачівський районний суд

Харківської області

у складі: слідчого судді - ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі клопотання старшого слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 про накладення арешту по кримінальному провадженню №0000016 від 16.02.2016, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України, -

встановив:
До Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про накладення арешту на земельну ділянку з кадастровим номером :04:000:0133, площею 2,5386 га, шляхом заборони її відчуження, розпорядження, поділу, об`єднання та зміни кадастрового номеру земельної ділянки.

В обґрунтування клопотання зазначено, що слідчим відділенням Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження відомості про яке внесені 16.02.2016 за №0000016 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України, розпочате за матеріалами Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області за фактом заволодіння чужим майном, шляхом обману з боку ОСОБА_5 .

До Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області 17.02.2016 надійшли матеріали кримінального провадження №0000016 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України, внесені 16.02.2016 до ЄРДР Дергачівською місцевою прокуратурою.

Так, рішенням апеляційного суду Харківської області від 15.04.2015 у справі №619/4128/14-ц, залишеним без змін ухвалою Вищого спеціалізованого суду України від 14.05.2015 задоволено позов прокурора району в інтересах держави в особі Харківської обласної державної адміністрації до ОСОБА_5 , Дергачівської РДА, треті особи реєстраційна служба Дергачівського РУЮ, ТОВ «Курязький завод силікатних виробів» про визнання недійсним та скасування розпорядження Дергачівської РДА №601 від 15.06.2009 «Про передачу земельної ділянки у власність для ведення особистого селянського господарства на території Пересічанської селищної ради гр. ОСОБА_5 », державного акту про право власності на земельну ділянку з кадастровим номером № :04:000:0058 площею 2 га, серії ЯЕ 518034 та її витребування.

Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №36769487 від 24.04.2015 право власності на земельну ділянку за кадастровим номером :04:000:0058 загальною площею 2,00 га на території Пересічанської селищної ради, Дергачівського району, Харківської області за ОСОБА_5 скасовано 24.04.2015.

Разом із цим встановлено, що право власності на вищевказану земельну ділянку з кадастровим номером :04:000:0058, на підставі договору купівлі-продажу від 25.09.2015, зареєстровано за ОСОБА_6 .

Тобто, вказана земельна ділянка без згоди та правових підстав вибула з державної власності на користь третьої особи.

Даний договір купівлі-продажу земельної ділянки укладено 25.09.2015 між ОСОБА_5 (продавець) та ОСОБА_6 (покупець) і в ньому містяться підписи від імені даних осіб.

Крім того, земельну ділянку з кадастровим № :04:000:0058 площею 2,00 га об`єднано із земельною ділянкою з кадастровим номером :04:000:0065 площею 0,5386 га.

В подальшому, об`єднану земельну ділянку зареєстровано за кадастровим номером :04:000:0133 площею 2,5386 га на підставі уповноваженої особи власника вказаних земельних ділянок, а саме ОСОБА_6 , технічної документації із землеустрою щодо об`єднання земельних ділянок та обмінного файлу.

В результаті ознайомлення з матеріалами цивільної справи №619/4128/14-ц, на підставі ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 14.04.2016 про тимчасовий доступ до речей та документів, за позовом прокурора Дергачівського району Харківської області про визнання недійсним розпорядження Дергачівської РДА № 601 від 15.06.2009 «Про передачу земельної ділянки у власність для ведення особистого селянського господарства на території Пересічанської селищної ради ОСОБА_5 » та визнання недійсним державного акту про право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :04:000:0058, площею 2 га серії ЯЕ 518034 встановлено, що в них міститься касаційна скарга на рішення апеляційного суду Харківської області від 15.04.15, подана до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у справі №22ц/790/2481/15 від 05.05.2015 щодо скасування вказаного рішення апеляційного суду Харківської області, в якій міститься підпис від імені ОСОБА_5 .

Крім того, в матеріалах даної цивільної справи міститься правове обґрунтування касаційної скарги у справі №22ц/790/2481/15, що надійшло до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ 29.09.15, що також містить підпис від імені ОСОБА_5 .

Відповідно до висновку судової оціночно-земельної експертизи №4987 Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім.Засл.проф.М.С.Бокаріуса від 30.09.2016 встановлено, що ринкова вартість земельної ділянки з кадастровим номером :04:000:0058, площею 2 га, станом на 25.05.2015 складає 2 199 820 грн.

Так, у зв`язку із вищевикладеним, в діях ОСОБА_5 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України, оскільки остання, вже не будучи власником вказаної земельної ділянки, шляхом укладання договору купівлі-продажу, відчужила її на користь третьої особи, а саме ОСОБА_6 , внаслідок чого земельна ділянка незаконно вибула з державної власності, спричинивши матеріального збитку на суму 2 199 820 грн.

У подальшому, ОСОБА_6 22.02.2016 продав земельну ділянку з кадастровим номером :04:000:0133, площею 2,5386 га ОСОБА_7 та ОСОБА_8 (право власності на земельну ділянку зареєстровано по за кожним).

На даний час, відповідно до інформації, розміщеної в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, власником спірної земельної ділянки з кадастровим номером :04:000:0133, площею 2,5386 га в цілому, є ОСОБА_7 , згідно до договору дарування від 26.04.2018 №644, укладеного з ОСОБА_9 та посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_10 .

Отже, на теперішній час досудовим розслідуванням встановлено та об`єктивними обставинами кримінального правопорушення підтверджується, що предметом злочину є земельна ділянка площею 2,5386 га, кадастровий номер :04:000:0133, що розташована за адресою: Харківська область, Дергачівський район, сщ/рада Пересічанська, власником якої, відповідно до інформації, розміщеної в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, в цілому є ОСОБА_7 .

Таким чином, існує обґрунтована сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вказана земельна ділянка набута незаконно, є предметом злочину та може використовуватися , як доках у кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене, метою накладення арешту на майно є запобігання можливості особами, які скоїли даний злочин та третіми особами, знищити або відчужити його, а також забезпечення цивільного позову.

Відповідно до ч.2 ст.172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Враховуючи викладене, слідчим суддею прийнято рішення розглянути клопотання без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просила задовольнити клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши докази, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з наступних підстав.

Як зазначено вище 16.02.2016 відповідно до вимог КПК України внесено до ЄРДР за №0000016 відомості за ознаками складу злочину передбаченого ч.1 ст. 190 КК України.

Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.

В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст.223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Слідчий суддя вважає, що слідчий довів необхідність арешту тимчасового вилученого майна, оскільки воно відповідає критеріям речового доказу та є достатні підстави вважати, що воно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив:
Клопотання старшого слідчого СВ Дергачівського відділу поліції Головного управління Національної поліції Харківській області ОСОБА_4 по кримінальному провадженню №0000016 від 16.02.2016 про накладення арешту - задовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :04:000:0133, площею 2,5386 га, шляхом заборони її відчуження, розпорядження, поділу, об`єднання та зміни кадастрового номеру земельної ділянки.

Зобов`язати Державного реєстратора невідкладно внести відомості щодо обтяження до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1