справа №619/3646/18
провадження №1-кс/619/1355/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.09.2018 року Дергачівський районний суд Харківської області у складі:
слідчого судді ОСОБА_1
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора- ОСОБА_3 ,
слідчого- ОСОБА_4
заявника- ОСОБА_5 ,
особи, в інтересах якої подається клопотання- ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі клопотання адвоката ОСОБА_5 , діючого в інтересах ОСОБА_6 , про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник подав скаргу про скасування арешту майна, вилученого у домоволодінні ОСОБА_6 під час обшуку 22.08.2017 у кримінальному провадженні № 0001410, прохає повернути майно.

В скарзі заявник вказує, що 22.12.2016 року слідчою ОСОБА_7 до ЄРДР були внесені відомості за ознаками ч.2 ст.364 КК України у кримінальному провадженні №0001410. Відповідно до змісту фабули кримінального правопорушення в період 2008-2010 років службові особи Черкасько-Лозівської сільської ради, зловживаючи службовим становищем, здійснили відчуження земельних ділянок лісового фонду, розташованих поблизу с. Лісне Дергачівського району.

22 серпня 2017 року у кримінальному провадженні №0001410 від 22.12.2016 року за ознаками ч.2 ст.364 КК України було проведено обшук у домоволодінні по АДРЕСА_1 , та вилучена документація яка, на думку слідчого ОСОБА_8 , свідчить про вчинення кримінального правопорушення або має значення для його розкриття.

Зазначається, що слідча ОСОБА_7 звернулась з клопотанням про надання дозволу на проведення обшуку з метою вилучення документації та іншого майна, яке свідчить про вчинення кримінального правопорушення або має значення для його розкриття фактів незаконного виділення земельних ділянок саме у селі Лісне Дергачівського району Харківської області, про що зазначено в ухвалі слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 15.08.2017 р., тобто до ЄРДР слідчий вніс відомості ще не будучи впевненим, що кримінальне правопорушення було вчинене, та хто саме вчинив ці злочини, але разом з тим прийняв рішення вилучити всі наявні документи, які не мають ніякого відношення до села Лісне.

У фабулі кримінального провадження, як зазначено у витягу з ЄРДР, йде мова за період 2008-2010 років, але, не зважаючи на точно зазначений період, слідчий суддя дозволила вилучення документації за період з 01.01.2009 року та до 15.08.2016 року, тобто за період після 2010 року. Такий дозвіл про обшук є незаконним, оскільки про факти скоєння злочинів у період після 2010 року інформація або заяви не надходили і відомості про це до ЄРДР не вносились.

Для розгляду слідчому судді Київського районного суду ОСОБА_9 було надано клопотання про надання дозволу на обшук, а потім і про арешт майна, у кримінальному провадженні яке фактично не існує і проведення досудового розслідування у якому є незаконним.

Обшук було проведено з порушенням кримінального процесуального законодавства. Слідчим суддею було надано дозвіл на вилучення майна, яке має значення для кримінального провадження, а не будь- якого майна, що знаходиться у домоволодінні

Порушуючи обсяги дозволу на обшук, наданого слідчим суддею, слідчий вилучив під час обшуку документацію, яка стосуються села Черкаська Лозова Дергачівського району і не має жодного відношення до села Лісне та до предмету досудового розслідування (мобільні телефони і банківські платіжні картки членів сім`ї, особисті документи, документи на власний будинок та документи з медичних закладів), а також, перевищуючи свої службові повноваження, без дозволу слідчого судді, вилучив грошові кошти у сумі 900 доларів США, які до протоколу обшуку не вніс.

Під час обшуку слідчий ОСОБА_8 порушив вимоги ч.3 ст. 104, ч.3 ст.105 та ч.9 ст. 236 КПК України і взагалі не зазначив у протоколі найменування вилученого, не опечатав його. У протоколі обшуку він лише вказав, що вилучено «чотири картонні коробки» з різноманітною документацією. Опис вилученого майна не складав і особі,

яка була піддана обшуку, не вручав.

У подальшому ОСОБА_6 , її представник, неодноразово звертались до слідчої ОСОБА_7 з клопотаннями про проведення допиту, огляду документів і майна за участю ОСОБА_6 з метою складання опису вилученого, вручення їй копії опису, та ухвали про арешт майна, але слідчий ОСОБА_7 послалась на те, що ОСОБА_6 не є стороною у кримінальному провадженні.

В перелік вилученого майна, складеного слідчим, без участі ОСОБА_6 , частина вилученого взагалі не вносилась. З цих підстав слідчий та прокурор відмовились задовольняти неодноразові клопотання допитати ОСОБА_6 , за її участю складати опис вилученого, надавати для ознайомлення клопотання або ухвалу про арешт майна. Зволікання надавало можливість уникати розголосу про невнесення до переліку вилученого важливих особистих та необхідних для ОСОБА_6 документів, майна та грошей.

Вказує, що за період проведення досудового розслідування і до теперішнього часу службові особи, які начеб-то вчинили злочини, не встановлені, про підозру жодній особі не повідомлено.

ОСОБА_6 ніколи не була службовою особою. Її діяльність обмежувалась наданням допомоги в підготовці документів для звернення до відповідних організацій з метою отримання земельних ділянок, виготовлення технічної документації, отримання правоустановлюючих документів на земельні ділянки за довіреностями громадян.

Досудове розслідування у справі проводилось слідчим Слідчого управління ГУ НП в Харківській області ОСОБА_7 з грудня 2016 року. Згідно листа начальника управління прокуратури Харківської області ОСОБА_10 , датованого 26.04.2018 р. кримінальне провадження відповідно до вимог ст. 218 КПК України передано для подальшого розслідування до Дергачівського відділу поліції ГУ НП в Харківській області.

Просить скасувати арешт майна.

Прокурор заперечувала проти клопотання. Пояснила, що арештовані документи є речовими доказами. Ухвала слідчого судді про арешт майна оскаржувалась ОСОБА_6 , однак, залишена в силі апеляційною інстанцією.

Слідчий СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 заперечувала проти клопотання, надала аналогічні пояснення.

У судовому засіданні заявник - адвокат ОСОБА_5 , діючий в інтересах ОСОБА_6 , особа, в інтересах якої подано клопотання ОСОБА_6 - підтримали клопотання.

Заслухавши сторони, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про наступне.

22.12.2016 року слідчою ОВС СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 до ЄРДР були внесені відомості за ознаками ч.2 ст.364 КК України у кримінальному провадженні №0001410.

Відповідно до змісту фабули кримінального правопорушення в період 2008-2010 років службові особи Черкасько-Лозівської сільської ради Дергачівського району Харківської області, зловживаючи службовим становищем, здійснили відчуження земельних ділянок лісового фонду, розташованих поблизу с. Лісне Дергачівського району.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 15.08.2017 р. надано дозвіл на обшук за місцем мешкання ОСОБА_6 - у домоволодінні АДРЕСА_1 .

Ухвала про обшук не оскаржувалась.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 31.08.2017 р. накладено арешт на майно, вилучене 22.08.2017р.

Ухвала про арешт майна оскаржувалась ОСОБА_6 , проте, ухвалою Апеляційного суду Харківської області від 05.04.2018 залишена без змін.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Дані документи є речовими доказами.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя вважає, що заявник не довів необхідність скасування ухвали про арешт вказаного майна. Майно є речовими доказами. Крім того, ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Харківської області від 05.04.2018 скарга ОСОБА_6 залишена без задоволення. Ухвала слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 31.08.2017 про арешт майна, вилученого у домоволодінні ОСОБА_6 залишена без змін. Вимоги клопотання є неконкретними. Досудове слідство триває. У провадженні призначені експертизи.

Таким чином, скарга задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.174,309 КПК України, слідчий суддя ,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 , діючого в інтересах ОСОБА_6 , про скасування арешту майна відмовити.

Повний текст ухвали оголошено в приміщенні Дергачівського районного суду Харківської області 25.09.2018 о 11.15 год.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Харківської області в 5-денний строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1