Справа № 273/1293/16-к
Провадження № 1-кс/273/230/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2018 року Баранівський районний суд Житомирської області у складі головуючої судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , заявника захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , потерпілого ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву захисника-адвоката ОСОБА_4 про відвід головуючого судді Баранівського районного суду Житомирської області ОСОБА_7 у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, яке внесене до ЄРДР 27.05.2016 року за №0000190,-

ВСТАНОВИВ:
31 липня 2018 року до Баранівського районного суду Житомирської області надійшла заява захисника-адвоката ОСОБА_4 про відвід головуючого судді Баранівського районного суду Житомирської області ОСОБА_7 у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

У вказаній вище заяві про відвід судді ОСОБА_4 зазначає, що в провадженні суду знаходиться кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України. Головуючим суддею у вказаному провадженні є ОСОБА_7 .

Вказує, що під час судового засідання 12.06.2017 року, за підтримки обвинуваченого, було заявлено письмове клопотання про призначення комплексної судової інженерно-технічної експертизи експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. Натомість, 12.06.2017 р. суддею ОСОБА_7 було ухвалено рішення про призначення та проведення комісійної судово - автотехнічної експертизи в НДЕКЦ при УМВС України в Житомирській області. Сторона захисту вважає, що експертизу НДЕКЦ при УМВС України в Житомирській області № 3/651 від 14.11.2017 р. було проведено не компетентно і з явним обвинувальним ухилом та можливою зацікавленістю експертів у неповних висновках або взагалі відсутністю висновків на поставленні питання. 16.01.2018 року під час судового розгляду, за підтримки обвинуваченого, було заявлено письмове клопотання про призначення комплексної судової інженерно-технічної експертизи експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. Натомість, суддею ОСОБА_7 , було порушено ст. 350 КПК України, а саме з незрозумілих причин судовий розгляд був перенесений на 14.03.2018 р. та рішення по клопотанні не приймалося. Під час наступного судового розгляду, тобто 14.03.2018 р. було заявлено клопотання прокурором Новоград-Волинської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про виклик для допиту експертів та яке було повністю задоволено суддею, при цьому не взята до уваги думка обвинуваченого і захисника. Лише 05.04.2018 року, після того як відповідно до клопотання прокурора було допитано експертів НДЕКЦ при УМВС України в Житомирській області, які не в повній мірі надали роз`яснення стосовно експертного висновку № 3/651 від 14.11.2017 року, на що зверталася увага суду, проте 05.04.2018 року судом було винесено ухвалу про відмову в задоволенні клопотання поданого ще 16.01.2018 року. 31.07.2018 року під час судового розгляду було заявлено письмове клопотання про призначення комплексної судової інженерно-технічної експертизи експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, з урахуванням показів водія ОСОБА_5 та свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , які не були враховані експертами НДЕКЦ при УМВС України в Житомирській області у своїх висновках та протирічять висновку експертного дослідження №2 від 18.04.2018 р. Кіровоградського НДЕКЦ МВС України. 31.07.2018 р. суддею було відмовлено у заявленому письмовому клопотанні про призначення комплексної судової інженерно-технічної експертизи експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. Таким чином вважає, що ставлення судді ОСОБА_7 до обвинуваченого ОСОБА_5 є упередженим та можливо особистою зацікавленістю, а тому, керуючись п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України заявив йому відвід.

ОСОБА_4 в судовому засіданні заяву про відвід судді ОСОБА_7 підтримав та просив її задовольнити. Додатково пояснив, що неодноразово, з урахуванням показів свідків, заявлялися клопотання про призначення експертиз в Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, проте всі експертизи призначаються в НДЕКЦ при УМВС в Житомирській області, висновки якого є неповними, неточними, та суперечать дослідженню Кіровоградського НДЕКЦ. Зазначає, що суддя також ігнорує клопотання сторони захисту, зокрема клопотання, яке заявлялося 16.01.2018 року було розглянуто лише 05.04.2018 року.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення заяви заперечував, посилаючись на те, що заява безпідставна. Вказав, що на досудовому розслідуванні кримінального провадження призначався та проводився ряд експертиз; під час судового розгляду за клопотаннями сторони захисту призначалися експертизи. Проте висновки вказаних експертиз не влаштували сторону захисту, а тому вони продовжили заявляти клопотання про проведення ще ряду повторних експертиз. Щодо призначення проведення експертиз в НДЕКЦ при УМВС в Житомирській області вказує, що експерти, які мають право проводити такі експертизи, є кваліфікованими компетентними працівниками однакового рівня. Щодо клопотання, яке заявлене 16.01.2018 року вказує, що вказане клопотання було об`ємним, копії для ознайомлення прокурору та потерпілому не було надано, в зв`язку з чим в судовому засіданні була оголошена перерва для надання можливості зробити вказані копії, та для можливості ознайомитися з ними та висловити свою позицію. У наступному судовому засіданні ставилося на обговорення питання про розгляд вказаного клопотання, для повного дослідження всіх обставин, після допиту експертів, і тільки після такого допиту воно було вирішено по-суті. Зазначає, що всі зібрані докази будуть оцінюватися судом у нарадчій кімнаті при винесенні рішення. З урахуванням вищевивикладеного просив у задоволенні заяви про відвід судді ОСОБА_7 відмовити.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав заяву свого захисника ОСОБА_4 , вказав, що суддя ОСОБА_7 є упередженим при розгляді кримінального провадження. У судових засіданнях неодноразово заявлялися клопотання про призначення експертиз Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, проте всі експертизи призначалися в НДЕКЦ при УМВС в Житомирській області. Просив заяву задовольнити.

Потерпілий ОСОБА_6 просив у задоволенні заяви про відвід судді ОСОБА_7 відмовити. Вказав, що всі експертизи були проведені незалежними експертами. Зазначив, що сторона захисту неодноразово заявляє необґрунтовані клопотання для затягування часу розгляду кримінального провадження, чим зловживає своїми процесуальними правами.

Особа, якій заявлено відвід суддя Баранівського районного суду ОСОБА_7 в судове засідання не з`явився, не повідомив про причину неявки, про час та місце розгляду заяви повідомлений належним чином. Його неявка не перешкоджає розгляду заяви про відвід судді.

Заслухавши думку заявника, прокурора, обвинуваченого та потерпілого, дослідивши заяву про відвід головуючого судді, суд прийшов до висновку, що заява адвоката про відвід судді не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

У відповідності до ст. 9 Конституції України, Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод є частиною національного законодавства і підлягає застосуванню.

Частина 1 статті 6 Конвенції визначила, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

У справі «Фей проти Австрії» ЄСПЛ вказав, що неупередженість судді полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного.

У рішенні від 10 грудня 2009 р., у справі «Мироненко та Мартенко проти України» ЄСПЛ дійшов висновку, що український суд не був безстороннім за об`єктивним критерієм.

ЄСПЛ у зазначеному рішенні нагадав, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для дотримання п.1 ст.6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності. Тобто при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

Статтею 75 КПК України передбачено обставини, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні.

Зокрема, пунктом 4 частини 1 статті 75 КПК України, передбачено, що слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно ч. 4, 5 ст. 80 КПК України заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Заява про відвід повинна бути мотивована, а відтак має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність. Вимога мотивувати відвід означає, що особа, яка його заявила, повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує необхідність усунення слідчого судді, судді від участі у судовому провадженні.

Згідно з п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.

Тобто, наявність у осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, заперечень, сумнівів щодо правильності та відповідності процесуальних дій судді протягом розгляду та судових рішень чинному законодавству України не можуть бути підставою згідно з ст.ст. 75, 76 КПК України для відводу судді, всі ці заперечення можуть бути викладені цими особами в апеляційній скарзі у разі незгоди з прийнятим судовим рішенням.

Відповідно до ст. 321 КПК України, виключно головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження.

Як вбачається з заявленого відводу, адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 фактично не згодний з процесуальною діяльністю судді, а саме з відмовою у призначення експертизи Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, розгляду клопотання не в день його подання, ігнорування показів свідків.

З`ясовуючи сутність тверджень заявника щодо обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді у даній справі, суд констатує, що заявник фактично оскаржує процесуальні дії судді, яким суд першої інстанції не вправі надавати оцінку. З контекстного аналізу статей глави 31 КПК України вбачається, що встановлення порушень вимог кримінального процесуального закону відноситься до компетенції суду апеляційної інстанції.

Разом з цим наведенні заявником обставини можуть слугувати аргументом під час розгляду кримінального провадження в суді апеляційної інстанції за результатом ухвалення судового рішення.

Таким чином, суд вважає необґрунтованими доводи заявника про сумніви в упередженості і необ`єктивності судді ОСОБА_7 , оскільки не вбачається будь-яких обставин, які б свідчили про упередженість та необ`єктивність судді при розгляді кримінального провадження, а заява адвоката ОСОБА_4 про відвід головуючого судді Баранівського районного суду Житомирської області ОСОБА_7 , з заявлених ним підстав, задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.81, 369-372, 392 КПК України, суд

У Х В А Л И В:
Відмовити в задоволенні заяви захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_4 про відвід головуючого судді Баранівського районного суду Житомирської області ОСОБА_7 у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.05.2016 року за №0000190.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1