Справа № 308/8358/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 липня 2018 року м. Ужгород
Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області капітан поліції ОСОБА_2 , у кримінальному провадженні відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002334 від 24.07.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст. 185 КК України, погоджене прокурором про арешт тимчасово вилучених речей під час огляду місця події, -

ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий СВ Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області капітан поліції ОСОБА_2 , звернувся дослідчого судді Ужгородського міськрайонного суду із клопотанням у кримінальному провадженні відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002334 від 24.07.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст. 185 КК України, погоджене прокурором про арешт тимчасово вилучених речей під час огляду місця події.

Клопотання мотивовано тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що в період часу з 09:00 години по 14:40 годину 23.07.18, невстановлена особа, шляхом підбору ключа, до внутрішнього замка, який розташований на вхідних дверях до квартири АДРЕСА_1 , яка належить та в якій проживає ОСОБА_3 , проникла до середини даної квартири, звідки таємно, викрала особисті, цінній речі, останнього, чим спричинила ОСОБА_3 матеріальну шкоду.

23.07.2018 року ст слідчим Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області ст. лейтенантом поліції ОСОБА_4 проведено огляд місця події за адресою м. Ужгород, пр.. Свободи, №53, а саме перевірку особистих речей двох осіб чоловічої статі гр. ОСОБА_5 , та іншої невідомої на момент проведення огляду особи чоловічої статті, серед яких в ході огляду було виявлено відповідні речі, а саме: предмет ззовні схожий на ніж, без маркування ; пластикова пляшка «Лінтур»; два зарядні пристрої до мобільних телефонів «Самсунг» та «Нокіа», риболовну катушку; скляну мензурку; перехідник чорного кольору; окуляри в оправі чорного кольору; гаманець чорного кольору «Саvaliri»; футляр з під окуляр; ліхтар чорного кольору; предмет ззовні схожий на ніж з ключами на в`язці в кількості чотирьох штук; дві в`язки ключів в кількості шести штук; документи на особу ОСОБА_6 ; червону коробку з медаллю «Росія, Осетія 2000»; шкатулка рожевого кольору з прозорою кришкою; шкатулка біло- синього кольору з прозорою кришкою; підвіска букви «Р»; парку металевих рукавиць білого кольору; коробка з під «ТікТаку» в середині якої наявні шість штук з виробів з гнучкого металу; пристрій для відмикання дверей; дві відмички; предмет схожий на шестигранник; матерчатий гаманець; два мобільні телефони марок «Соні» та «Нокіа»; предмет схожий на ніж чорного кольору «Коламбіа»; ліхтар з повязкою на голову; червону сумку в середині якої є: в`язка ключів в кількості дві штуки; годинник «Ролекс», жовтого кольору; кільця жовтого та світлого кольорів; металевий значок «ВЛКСМ Ударник»; камінь овальної форми; кулон камінь; один ланцюжок з хрестиком сірого кольору; ланцюжок сірого кольору; кільце та сережку, які упаковано до спеціальних пакетів «Національна поліція України» №4519500, №4519501, №4526254, №4383766, №4514507, №4514518, №4514517, №4519502.

Слідчий зазначає, що наразі є всі підстави вважати що громадяни ОСОБА_5 , та інша невідома на момент проведення огляду особа чоловічої статті можуть бути причетним до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, а саме таємне викрадення чужого майна з проникнення у житло (крадіжка).

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Статтею 170 КПК України законодавець встановлює порядок накладення арешту на майно під час кримінального провадження, визначає що є арештом майна. Так згідно частини 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч.2 цієї ж статті арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до частини 10 статті 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна, згідно частини 2 статті 171 КПК України, повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Зі змісту частини третьої статті 172 КПК України вбачається, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Дослідженням наявних матеріалів встановлено, що клопотання слідчого про арешт майна не відповідає вимогам ст.ст.170, 171 КПК України.

З досліджених слідчим суддею клопотання та доданих до нього документів встановлено, що всупереч частини 2 статті 171 КПК України у клопотанні про арешт майна не зазначено: підстави і мети відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Частина 2 статті 170 КПК України визначає чіткий перелік такої мети, при цьому потрібно чітко зазначити підставу та відповідно обґрунтувати необхідність арешту. В клопотанні вказано лише посилання на норми статей кримінального процесуального кодексу, крім того вказано про невстановлену особу у якої таке вилучено.

При цьому, обов`язок доведення необхідності арешту покладається на слідчого, який звернувся з клопотанням про арешт майна.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання прокурору з метою усунення його недоліків у відповідності до вимог кримінального процесуального закону, що не позбавляє його права після усунення недоліків в строки, передбачені ст. 172 КПК України, повторно звернутися до суду з даним клопотанням.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області капітан поліції ОСОБА_2 , у кримінальному провадженні відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002334 від 24.07.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст. 185 КК України, погоджене прокурором про арешт тимчасово вилучених речей під час огляду місця події, - повернути прокурору, встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків з моменту отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1