УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.10.2018 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю представника скаржника ОСОБА_3 , прокурора Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , слідчого СВ Житомирського РВП Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Богунського районного суду м. Житомир скаргу ОСОБА_6 про скасування арешту майна, -

У С Т А Н О В И В:

До Богунського районного суду м. Житомира 08.10.2018 р. надійшла скарга ОСОБА_6 про скасування арешту майна. В обгрунтовання вимог скаржниця вказала, що 20.09.2018 р. близько 11.00 год. працівниками поліції Житомирського РВП на автомобільній дорозі Виступовичі-Житмир-Могилів-Подільський поблизу смт. Гуйва Житомирського району Житомирської області був зупинений автомобіль марки «ЗІЛ» д. н. з. НОМЕР_1 , під час огляду якого виявлено відсутність номера шасі.За вказаним фактом 20.09.2018 р. внесено відомості до ЄРДР №0000828 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 290 КК України.В ході досудового розслідування було встановлено, що 20.09.2018 р. водій автомобіля марки «ЗІЛ» д. н. з. НОМЕР_1 рухався в напрямку м. Житомира, під час руху був зупинений працівниками УПП в м. Житомирі. Під час перевірки даного автомобіля працівниками поліції було встановлено, що на шасі даного автомобіля відсутній ідентифікаційний номер даного автомобіля.За даним фактом було викликано СОГ Житомирського РВП, якими під час огляду місця події 20.09.2018 р. було вилучено вказаний транспортний засіб, свідоцтво про реєстрацію ТЗ.В подальшому автомобіль марки «ЗІЛ», д. н. з. НОМЕР_1 було постановлено на штрафний майданчик Житомирського РВП, та за клопотанням слідчого СВ Житомирського РВП, ухвалою Богунського районного суду м. Житомира було накладено арешт на вказаний автомобіль.
В судовому засіданні представник скаржниці наполягав на скасуванні арешту на вказаний автомобіль так як під час досудвого слідства експертом був досліджений автомобіль марки «ЗІЛ» д. н. з. НОМЕР_1 та обстежена панель автомобіля на якій знаходився номер шасі.
Прокурор Житомирської місцевої прокуратури, слідчий підтвердили факт належності відповідної реєстраційного номера шасі.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення сторін, вивчивши скаргу про скасування арешту майна, встановив.

20.09.2018 р. близько 11.00 год. працівниками поліції Житомирського РВП на автомобільній дорозі Виступовичі-Житмир-Могилів-Подільський поблизу смт. Гуйва Житомирського району Житомирської області був зупинений автомобіль марки «ЗІЛ» д. н. з. НОМЕР_1 , під час огляду якого виявлено відсутність номера шасі.За вказаним фактом 20.09.2018 р. внесено відомості до ЄРДР №0000828 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 290 КК України.В ході досудового розслідування було встановлено, що 20.09.2018 р. водій автомобіля марки «ЗІЛ» д. н. з. НОМЕР_1 рухався в напрямку м. Житомира, під час руху був зупинений працівниками УПП в м. Житомирі. Під час перевірки даного автомобіля працівниками поліції було встановлено, що на шасі даного автомобіля відсутній ідентифікаційний номер даного автомобіля.За даним фактом було викликано СОГ Житомирського РВП, якими під час огляду місця події 20.09.2018 р. було вилучено вказаний транспортний засіб, свідоцтво про реєстрацію ТЗ.В подальшому автомобіль марки «ЗІЛ», д. н. з. НОМЕР_1 було постановлено на штрафний майданчик Житомирського РВП, та за клопотанням слідчого СВ Житомирського РВП, ухвалою Богунського районного суду м. Житомира було накладено арешт на вказаний автомобіль.
В судовому засіданні представник скаржниці наполягав на скасуванні арешту на вказаний автомобіль так як під час досудвого слідства експертом був досліджений автомобіль марки «ЗІЛ» д. н. з. НОМЕР_1 та обстежена панель автомобіля на якій знаходився номер шасі.
Згідно частини 1 статті 170 КПК України зі змінами внесеними в редакції Закону №769-VIII від 10.11.2015 р., які набрали чинності 11.12.2015 р., вказано, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України власник або володілець майна, який не був присутній при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо він доведе, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Таким чином саме на власника або володільця майна покладається обов`язок довести, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт на грошові кошти накладено необґрунтовано

Відповідно до ч. 1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Зі змісту ч. 2 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частина 3 статті 170 КПК України визначає, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з п. 13 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 р. № 223-559/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», слідчий суддя скасовує ці заходи забезпечення лише у випадках: надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи:не були присутні при розгляді питання про арешт майна;доведуть, що в подальшому /застосуванні цього заходу минула потреба; доведуть, що арешт накладено необгрунтовано.

Згідно з ч.2 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів часників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та упередженого розслідування і судового розгляду.

Cлідчий суддя вважає, що на теперішній час і в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, що, відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України є підставою задоволення даного клопотання та скасування арешту.

Суд, керуючись принципами законності та справедливості, взявши до уваги доводи викладені у скарзі, позицію учасників процессу та матеріали досудового слідства, дійшов висновку в необґрунтованості накладеного арешту, а тому клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 170, 174, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Скасувати арешт автомобіля марки «ЗІЛ» д. н. з. НОМЕР_1 накладений ухвалою Богунського районного суду м. Житомира в рамках кримінального провадження № 0000828 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 290 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя Богунського
районного суду м. Житомира ОСОБА_7 Перекупка