У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03.09.2018 Справа №607/15685/18

Слідчий суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Тернополі скаргу ОСОБА_3 на рішення прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, -
В С Т А Н О В И В:
Захисник ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді зі скаргою на рішення прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій. Свою скаргу обґрунтовує наступним. 25.07.2018 під час відкриття матеріалів досудового розслідування у порядку ст. 290 КПК України, ОСОБА_3 звернувся до старшого прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні № 0000898 прокурора Тернопільської місцевої прокуратури ОСОБА_4 з клопотанням про проведення ряду процесуальних дій, направлених в основному на перевірку можливої фальсифікації протоколу вилучення основних речових доказів.
У клопотанні пояснив, з якою метою необхідно виконати кожну з перелічених процесуальних дій, що в резолютивній (прохальній) частині клопотання згруповані у двадцять пунктів.
31.07.2017р. після відновлення досудового розслідування захисник отримав постанову прокурора ОСОБА_4 про часткову відмову в задоволенні клопотання. Прокурор зобов`язав слідчого, виконати процесуальні дії, зазначенні в п. п. 19-20 клопотання, а в іншій частині визнав безпідставним і таким, що не підлягають до задоволення.
Крім цього, захисником подано клопотання про залучення експерта з метою проведення судово-почеркознавчої експертизи підписів у протокол вилучення предметів чи речей під час їх добровільної видачі.
У постанові, що оскаржується, протокол стверджує, що авторство цих підписів встановлено під час допиту осіб, що приймали участь у цій процесуальній дії.
Однак, понятим такий протокол під час їх допиту як свідків не пред`являвся, а підзахисний підозрюваний ОСОБА_5 категорично стверджує, що підпис в такому протоколі виконаний не ним.
Тому, на думку захисника, це є безумовна підстава для задоволення клопотання в частині залучення експерта для проведення судово-почеркознавчої експертизи та одержання необхідних зразків для її проведення.
Також у клопотанні наведенні факти, які можуть свідчити про те, що нібито вилучений 28.03.2018р. у потерпілої ОСОБА_6 мобільний телефон не вибував з її володіння. Ці факти легко перевірити, отримавши в оператора телекомунікацій ПАТ «КиївСтар» потрібну інформацію. Прокурор в оскаржуваній постанові відмовив захиснику в одержані такої інформації, однак мотивів цього взагалі не навів.
Порівнюючи клопотання з оскарженою постановою прокурора, захисник вважає, що його мотиви у проведенні ряду процесуальних дій не спростовані, а потреби досудового розслідування вимагають повного задоволення клопотання.
У судовому засіданні захисник скаргу підтримав, просив її задовольнити.
Прокурор у судове засідання не з`явився. Слідчим суддею визнано можливим розглядати скаргу у його відсутності у відповідності до вимог п.п.2, 3 ст. 306 КПК України.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за скаргою, дійшов до наступних висновків.
Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.
Статтею 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 КПК України.
Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України.
Відповідно до положень п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскарженні рішення слідчого або прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дії.
Разом з тим, відповідно до ст.243 КПК України, експерт залучається за наявності підстав для проведення експертизи за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження.
Як вбачається з положень ст.244 КПК України, у разі якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, сторони кримінального провадження мають право звернутися з клопотанням про проведення експертизи до слідчого судді.
Відповідно до ст.245 КПК України, у разі необхідності отримання зразків для проведення експертизи вони відбираються стороною кримінального провадження, яка звернулася за проведенням експертизи або за клопотанням якої експертиза призначена слідчим суддею. У випадку, якщо проведення експертизи доручено судом, відібрання зразків для її проведення здійснюється судом або за його дорученням залученим спеціалістом.
Порядок відібрання зразків з речей і документів встановлюється згідно з положеннями про тимчасовий доступ до речей і документів (статті 160-166 цього Кодексу).
Як вбачається із ст.160 КПК України, сторони кримінального провадження мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження із клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів, за винятком зазначених у статті 161 цього Кодексу. Слідчий має право звернутися із зазначеним клопотанням за погодженням з прокурором.
Аналізуючи вищевказані норми кримінального процесуального закону, у судовому засіданні встановлено, що посилання особи, яка подала скаргу на положення ст.303 КПК України є безпідставним, оскільки даною статтею не передбачено можливості на зобов`язання прокурора звернутись із клопотанням про тимчасовий доступ, чи клопотанням про залучення експерта, оскільки сторони кримінального провадження наділені правом звернення з даними клопотаннями безпосередньо до слідчого судді.
Зі змісту ст. 307 КПК України вбачається, що за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування слідчий суддя може винести ухвалу про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову в задоволенні скарги.
Враховуючи вище викладене, виходячи з встановлених обставин у судовому засіданні та вимог КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні скарги, проте, сторона кримінального провадження може самостійно звернутись до суду із клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів у порядку ст. 160 КПК України та із клопотанням про проведення експертизи, чи отримання зразків для експертизи у порядку ст.ст.244,245 КПК України. Також, слідчий суддя вважає, що в задоволенні скарги у частині відмови прокурора про проведення слідчих дій, а саме, допиту свідків слід відмовити, оскільки клопотання захисника у цій частині до вирішення питання щодо тимчасового доступу до речей і документів та проведення експертизи, в порядку, передбаченому КПК України є передчасним.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 160, 220, 244, 245, 303, 305, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :
В задоволенні скарги захисника ОСОБА_3 на рішення прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій від 26 липня 2018 року у кримінальному провадженні №0000898 від 28 березня 2018 року відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Копію ухвали направити захиснику ОСОБА_3 та прокурору Тернопільської місцевої прокуратури ОСОБА_4 .
Слідчий суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області ОСОБА_1