Єдиний унікальний номер 205/5447/18
Єдиний унікальний №205/5447/18
Провадження №1-кс/205/1088/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2018 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , за участю захисника ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Новокодацького ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погодженого прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_6 , щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню № 0002022 від 03.08.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, відносно:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, українця, громадянина України, маючого середню технічну освіту, офіційно не працюючого, неодруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого

перевіривши надані матеріали клопотання, наглядового провадження та дослідивши докази по даних матеріалах, -

ВСТАНОВИВ:
03 серпня 2018 року до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло зазначене клопотання, в якому слідчий посилається на те, що 03.08.2018 року близько 01 год. 00 хв. (більш точний час під час досудового розслідування не встановлено), ОСОБА_7 знаходився поблизу будинку № 5 по бул. Рубіновий в м. Дніпро, де побачив раніше незнайомого йому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . В цей час у ОСОБА_7 виник раптовий умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, поєднане з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_7 наніс потерпілому ОСОБА_8 два удари своєю рукою в область обличчя (більш точну кількість та механізм нанесення ударів в ході досудового розслідування не встановлено), від яких ОСОБА_8 впав на землю. Після чого ОСОБА_7 наніс ще декілька ударів ногами в область тулубу потерпілого (більш точну кількість та механізм нанесення ударів в ході досудового розслідування не встановлено), чим подавив волю потерпілого до опору. Після цього, ОСОБА_7 своєю рукою з лівої кишені джинсів, одягнутих на потерпілому, витягнув мобільний телефон марки «Meizu M6», моделі «M711H», чорного кольору. Потім ОСОБА_7 зняв з шиї потерпілого навушники марки «JBL», моделі «Extra bass J-08», синього кольору. Таким чином, ОСОБА_7 завдав матеріальної шкоди потерпілому ОСОБА_8 . Після чого ОСОБА_7 , утримуючи викрадене майно, з місця вчинення злочину зник.

Умисні дії ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що виразилися у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), поєднаному з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, кваліфікуються за ч. 2 ст. 186 КК України.

03.08.2018 року о 02 год. 00 хвилин ОСОБА_7 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

03.08.2018 року СВ Новокодацького ВП ДВП ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Обґрунтовуючи вказане клопотання прокурор в судовому засіданні, посилався на необхідність обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, і є наявними ризики того, що вказана особа може незаконними способами впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження.

Захисник та підозрюваний проти задоволення вказаного клопотання заперечували в повному обсязі, посилаючись на відсутність обґрунтування прокурором ризиків щодо застосування до підозрюваного найсуворішого запобіжного заходу. Просили суд застосувати до підозрюваного будь-який інший запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою.

Заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного, його захисника, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя доходить до наступного висновку.
Згідно пункту 1 частини першої статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.
Відповідно до ч.2 статті 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbelland Hartleyv. theUnited Kingdom), п. 32, Series А, № 182).

Слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Виходячи з наявних в матеріалах провадження даних, зокрема, протоколу огляду місця події від 03.08.2018 року, а саме ділянки місцевості поблизу адреси: м. Дніпро, бул. Рубіновий, 5; протоколу огляду місця події від 03.08.2018 року, який проводився поблизу станції метро «Покровська» в м. Дніпро, в ході якого ОСОБА_7 добровільно видав співробітникам поліції мобільний телефон марки «Meizu m 6»; протоколу огляду місця події від 03.08.2018 року, який проводився поблизу станції метро «Покровська» в м. Дніпро, в ході якого ОСОБА_9 добровільно видав співробітникам поліції навушники марки «JBL»; протоколу допиту потерпілого ОСОБА_8 від 03.08.2018 року; протоколу пред`явлення особи для впізнання від 03.08.2018 року, в ході якого потерпілий ОСОБА_8 впізнав ОСОБА_7 , як чоловіка, який 03.08.2018 року близько 01.00 год. біля будинку № 5 по бул. Рубіновий в м. Дніпро, відкрито заволодів його майном та при цьому наносив йому удари; протоколу допиту свідка ОСОБА_9 від 03.08.2018 року; протоколу допиту свідка ОСОБА_10 від 19.07.2018 року, слідчий суддя доходить висновку про обґрунтованість підозри щодо ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Однак в даному випадку, на думку слідчого судді прокурор доводячи наявність обґрунтованої підозри у сукупності з існуванням ризиків передбачених п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК, не надав слідчому судді переконливих доводів недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам зазначеним у клопотанні.
Згідно ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

Твердження того, що ОСОБА_7 підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, не є обов`язковою вимогою для суду, щодо обов`язкового застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту. Вказане підтверджується практикою Європейського Суду з прав людини зокрема рішенням у справі «Мамедова проти Росії» від 01.06.2006 року.
Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Слідчим суддею встановлено, що підозрюваний має постійне місце проживання, де мешкає разом із батьками, сам підозрюваний раніше до кримінальної відповідальності не притягався. Таким чином, слідчий суддя доходить висновку, що підозрюваний має стійкі соціальні зв`язки, що гарантує виконання покладених на нього процесуальні обов`язків та допомоги слідству.
Таким чином, слідчий суддя вважає, що саме заборона цілодобово залишати житло, забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та виключить можливість у підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків та інших осіб у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
При цьому, не підлягають застосуванню запобіжні заходи, такі як: порука, особисте зобов`язання, застава, виходячи з оцінки матеріального стану, тяжкості інкримінованого правопорушення, відсутності поручителів.
Згідно ч. 1-2, 6 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у злочині, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.
Застосований слідчим суддею запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту співмірний з особою підозрюваного та обставинами пред`явленої йому підозри, у тому числі забезпечить право підозрюваного на свободу, та повністю буде запобігати ризикам, зазначеним в п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.
Також слідчий судді вважає за необхідне одночасно із застосуваннямзапобіжного заходу у вигляді домашнього арешту строком на 60 (шістдесят) діб покласти на підозрюваного передбачені у ч. 5 ст. 194 КПК України, обов`язки, зокрема: 1) прибувати до кабінету слідчого за вимогою слідчого, прокурора; 2) заборони підозрюваному залишати житло цілодобово; 3) утриматись від спілкування зі свідками у даному кримінальному проваджені, за винятком їх участі в процесуальних діях.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 176, 177, 178, 181, 183, 193, 194, 196, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

1. В задоволенні клопотання слідчого СВ Новокодацького ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погодженого прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_6 , щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, по кримінальному провадженню № № 0002022 від 03.08.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, відмовити.

2. Застосувати відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 60 (шістдесят) діб, тобто до 02 год. 00 хв. 01 жовтня 2018 року, заборонивши цілодобово залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

3. У період дії запобіжного заходу покласти на підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки: 1) прибувати до кабінету слідчого за вимогою слідчого, прокурора; 2) заборони підозрюваному залишати житло цілодобово; 3) утриматись від спілкування зі свідками, у даному кримінальному проваджені, за винятком їх участі в процесуальних діях.

Ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя: ОСОБА_1

Ухвалу мені оголошено та копію вручено: _________________ 2018 року.

___________________________/____________________/