АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 524/4049/18 Номер провадження 11-сс/786/346/18Головуючий у 1-й інстанції ОСОБА_1 Доповідач ап. інст. ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 липня 2018 року м. Полтава

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Полтавської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
з секретарем ОСОБА_5 ,
з участю скаржника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Автозаводського районного суду Полтавської області від 07 червня 2018 року,-

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді, задоволено клопотання слідчого Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_7 про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001781 від 29 травня 2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, накладено арешт на автомобіль марки «Audi A6 2.5 TDI», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , вилучений під час огляду місця події 25.05.2018 року.

Як вбачається з ухвали суду, 25.05.2018 року по вул. Небесної Сотні, поблизу будинку 61 м. Кременчука, в ході огляду автомобіля марки «Audi A6 2.5 TDI», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , яким керував ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено підробку номерного позначення двигуна.

25.05.2018 року слідчим Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавскій області проведений огляд місця події та вилучено автомобіль марки «Audi A6 2.5 TDI», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , у зв`язку з чим, слідчий звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту. При цьому вказав, що зазначений вище автомобіль визнано речовим доказом та з метою забезпечення його схоронності, необхідності проведення слідчих дій, експертних досліджень, необхідно накласти арешт на вказане майно.

Задовольняючи клопотання слідчого, слідчий суддя дійшов висновку, що вказане в клопотанні майно може мати доказове значення для кримінального провадження і підпадає під ознаки, вказані в ст. 98 КПК України, а слідчим доведено необхідність накладення арешту на майно, а також наявність ризиків, передбачених ст. 170 КПК України.

Не погоджуючись з рішенням суду, до апеляційного суду з апеляційною скаргою звернувся ОСОБА_6 .

В апеляційній скарзі просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання слідчого про накладення арешту на автомобіль, повернувши йому автомобіль, який він готовий за вимогою слідчого надати для проведення експертизи.

Вказує, що автомобіль марки «Audi A6 2.5 TDI», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 був вилучений 25.05.2018 року без складання відповідного протоколу, копію протоколу огляду йому надано не було, а клопотання про арешт майна подане лише 05.06.2018 року з порушенням строків, передбачених ч. 5 ст. 171 КПК України.

Крім того, звертає увагу на те, що відомості до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення були внесені 29.05.2018 року.

Таким чином з моменту фактичного вилучення автомобіля 25.05.2018 року по момент винесення ухвали слідчим суддею 07.06.2018 року минуло 13 днів.

Інші учасники судового провадження ухвалу слідчого судді не оскаржували.

Прокурор та слідчий просили розглядати апеляційну скаргу без їх участі.
Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, виступ ОСОБА_6 на підтримку поданої апеляційної скарги, перевіривши матеріали провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційного суду дійшла наступного висновку.

25 травня 2018 року проведено огляд місця події за результатами якого вилучено майно автомобіль марки «Audi A6 2.5 TDI», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , про що складено протокол.

29 травня 2018 року за № 0001781 до ЄРДР внесено відомості щодо виявлення під час огляду автомобіля марки «Audi A6 2.5 TDI», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , яким керував ОСОБА_6 , підробки номерного позначення двигуна, за ст. 290 КК України.

Того ж дня, постановою слідчого Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_7 зазначений автомобіль визнано речовим доказом.

Частиною 5 ст. 171 КПК України передбачено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Доводи апелянта щодо пропущення процесуальних строків зі зверненням слідчого з клопотанням про арешт майна до слідчого судді не відповідають наведеним положенням, оскільки 26, 27, 28 травня були вихідними днями, 29 травня 2018 року слідчий звернувся у межах передбаченого строку до слідчого судді Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області з клопотанням про накладення арешту на зазначене вилучене майно.

В силу ч. 2 ст. 131 КПК України одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя повинен з`ясувати усі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Крім того, стаття 170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів та в такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, у якій наведено визначення речових доказів, якими є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Статтею 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Так слідчим суддею були враховані наведені положення та прийнято вірне рішення про накладення арешту на вилучений автомобіль марки «Audi A6 2.5 TDI», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , оскільки його віднесення до речових доказів відповідає критеріям ст. 98 КПК України, даний автомобіль має на собі сліди злочину, які можуть бути використані як доказ у кримінальному провадженні, з вилученим речовим доказом в ході досудового розслідування необхідно провести ряд експертних досліджень та слідчих дій. Проте, на думку колегії суддів, виходячи з підстав розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, накладення арешту на автомобіль марки «Audi A6 2.5 TDI» має бути застосовно у найменш обтяжливий спосіб, який суттєво не позначиться на інтересах володільця вилученого майна та інших осіб.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст., 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,-

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Автозаводського районного суду Полтавської області від 07 червня 2018 року скасувати.
Ухвалити нову ухвалу, якою частково задовольнити клопотання слідчого Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_7 про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001781 від 29 травня 2018 року, та накласти арешт на автомобіль марки «Audi A6 2.5 TDI», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 шляхом заборони його відчуження та розпорядження.

Повернути автомобіль марки «Audi A6 2.5 TDI», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 ОСОБА_6 , поклавши на нього обов`язок за першою вимогою слідчого надати вказаний автомобіль з двигуном, на якому було виявлено підробку номерного позначення, для проведення слідчих дій та експертних досліджень.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4