печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю представника особи, яка подала клопотання, адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0001065 від 01.11.2016,-

В С Т А Н О В И В :

22.05.2017 адвокат ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді в порядку ст.174 КПК України з вказаним клопотанням, просить скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва 20.02.2017 у кримінальному провадженні № 757/389259649/17-к, а саме на мобільний телефон MEIZU з сім карткою абонента «Лайфсел», вилучений 17.02.2017 під час проведення обушку за адресою: м.Київ, проспект Перемоги, буд. 65, оф.256 та 260, який належить особисто ОСОБА_5 та повернути вказане майно останньому.

В обґрунтування клопотання адвокат ОСОБА_4 посилається на те, що в провадженні прокуратури м. Києва перебуває кримінальне провадження № 0001065 від 01.11.2016 за фактом несанкціонованого втручання в роботу автоматизованих систем, що призводять до порушення встановленого порядку маршрутизації інформації, за попередньою змовою групою осіб, що заподіяли значну шкоду, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 361 КК України. В рамках вказаного кримінального провадження 17.02.2017 слідчим прокуратури м. Києва було проведено обшук в офісних приміщеннях, які орендує ТОВ «Вітепрог», за адресою: м.Київ, проспект Перемоги, буд. 65, оф.256 та 260 та вилучено вказаний мобільний телефон. Разом з тим, вказаний мобільний телефон особисто належить ОСОБА_5 , який працює в ТОВ «Вітепрог» на посаді фахівця з інформаційних технологій. Таким чином, ОСОБА_5 не має жодного відношення до вказаного кримінального провадження, даних про те, що арештований мобільний телефон одержаний внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від нього, не надано. За таких обставин просить скасувати арешт на вказаний мобільний телефон.

В судовому засіданні представник особи, яка подала клопотання, адвоката ОСОБА_3 вимоги клопотання підтримала повністю, посилаючись на викладене у ньому та долучені до матеріалів клопотання документи.

Представник прокуратури м. Києва, повідомлений належним чином в судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження, враховуючи думку представника особи, яка подала клопотання, адвоката ОСОБА_3 , на підставі ст.174 КПК України вважає можливим розгляд клопотання у відсутність представника прокуратури м. Києва.

Заслухавши представника особи, яка подала клопотання, адвоката ОСОБА_3 , дослідивши матеріали клопотання та надані матеріали, приходжу до наступного висновку.

Прокуратурою м. Києва проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001065 від 01.11.2016 за фактом несанкціонованого втручання в роботу автоматизованих систем, що призводять до порушення встановленого порядку маршрутизації інформації, за попередньою змовою групою осіб, що заподіяли значну шкоду (збитки, які у 100 і більше разів перевищують неоподаткований мінімум доходів громадян), за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 361 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 20.02.2017, яка набрала законної сили, серед іншого, накладено арешт на мобільний телефон MEIZU з сім карткою абонента «Лайфсел», вилучений 17.02.2017 під час проведення обушку в офісних приміщеннях, які орендує ТОВ «Вітепрог», за адресою: м.Київ, проспект Перемоги, буд. 65, оф.256 та 260.

Як зазначено в ухвалі слідчого судді від 20.02.2017, досудовим розслідуванням встановлено, що на території м. Києва за попередньою змовою групою осіб з числа ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та інших, у тому числі працівників Національної поліції України, вчиняється злочин у вигляді несанкціонованого втручання в роботу автоматизованих систем операторів мобільного зв`язку та передачі інформації з порушенням встановленого порядку її маршрутизації, а саме перемаршрутизації міжнародного трафіку з використанням високошвидкісного Інтеренету, фродового GoIP обладнання та GSM шлюзів, що спричинило збитки операторам мобільного зв`язку, які у 100 і більше разів перевищують неоподаткований мінімум доходів громадян. При цьому, у ході розслідування встановлено, що у свої неправомірній діяльності вказані особи використовують, серед інших, офісні приміщення за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, 65, оф.256 та 260, що належить ВАТ «Камет» на підставі свідоцтва про право власність. Слідчим суддею зроблено висновок, що з метою забезпечення відшкодування підозрюваним шкоди, заподіяної вчиненням суспільно-небезпеченого діяння, з метою збереження речових доказів та відомостей, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також з метою забезпечення можливої конфіскації майна особи, яка підозрюється у вчиненні тяжкого правопорушення та непощення його знищення або відчуження, а відтак існують підстави для накладення арешту.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема арешт майна, носить у собі тимчасовий характер.

Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Нормою ст. 41 Конституції України встановлюється непорушність права особи на володіння, користування і розпорядження своєю власністю.

В силу положень кримінального процесуального законодавства України на учасників судового процесу покладається обов`язок щодо доведення правомірності своїх дій.

Разом з тим, слідчий у судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду клопотання, будь-яких доказів на спростування доводів викладених у клопотанні не надав та не довів причетність належного майна суб`єкта звернення до розслідуваного кримінального провадження.

Слідчому судді не надано даних, що станом на час розгляду даного клопотання про скасування арешту майна в кримінальному провадженні будь-якій особі повідомлено про підозру.

Згідно приписам ч. 10 ст. 170 КПК України, не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

При цьому слід наголосити на тому, що будь-яких доказів на спростування того, що ОСОБА_5 не є добросовісним набувачем арештованого майна, стороною обвинувачення слідчому судді не надано.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що слідчим, на даній стадії досудового розслідування не доведено, що є необхідність у продовженні забезпечення кримінального провадження, у вигляді арешту на мобільний телефон MEIZU з сім карткою абонента «Лайфсел», з чим кримінально процесуальний закон пов`язує можливість скасування арешту майна.

Враховуючи вище викладене, виходячи з встановлених обставин та вимог КПК України, а також співрозмірність завданням кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність скасування арешту майна.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 167, 170-175, 309 КПК України,-

У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0001065 від 01.11.2016 задовольнити.

Скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва 20.02.2017 у кримінальному провадженні № 757/389259649/17-к, а саме на мобільний телефон MEIZU з сім карткою абонента «Лайфсел», вилучений 17.02.2017 під час проведення обушку за адресою: м.Київ, проспект Перемоги, буд. 65, оф.256 та 260 та повернути ОСОБА_5 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1