УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2018 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , представника заявника адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «АГРОПАРТНЕР», про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 18.06.2018 року, в рамках кримінального провадження №0000090 від 02.11.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України,

ВСТАНОВИВ :

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «АГРОПАРТНЕР», звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18.06.2018 року, в рамках кримінального провадження №0000090 від 02.11.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України.

Своє клопотання заявник обґрунтовує тим, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18.06.2018 року, в рамках кримінального провадження №0000090 від 02.11.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України, було накладено арешт на суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ, що належить ТОВ «АГРОПАРТНЕР».

Однак, на думку заявника, арешт на суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ накладено необґрунтовано, з огляду на те, що суми ліміту ПДВ не є майном в розумінні законодавства. Сума ліміту ПДВ не є ані рухомим чи нерухомим майном, ані грошима, ані коштами та цінностями, ані видатковими операціями, ані майновими чи корпоративними правами, ані цінними паперами. Сума ліміту ПДВ не перебуває на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах. Отже, суми ліміту ПДВ не мають ознак переліку майна, яке визначено в ч.10 ст. 170 КПК України, мають абстрактне вираження, а тому на них не може бути накладений арешт. Ліміт ПДВ є електронним показником в СЕА, який визначає, на яку суму може бути сформовано податковий кредит суб`єкта господарювання-платника ПДВ. Фактично ліміт ПДВ є обсягом податку, а податок відповідно до норм чинного податкового, цивільного, господарського законодавства - не є майном чи активом підприємства, а відноситься до категорії зобов`язань.

Разом з тим заявник зазначає про те, що суми податку на додану вартість, заблоковані шляхом накладення арешту, не є ані матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, не можуть зберегти на собі його сліди або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі не є предметами, що були об`єктом кримінально протиправних дій, грошима, цінностями та іншими речами, набутими кримінально протиправним шляхом або отриманими юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Водночас, п. 2 розділу II «Прикінцеві положення» Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість» від 16.07.2015 № 643-VIII прямо передбачено, що на рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість не поширюється дія Закону України "Про виконавче провадження", зокрема на кошти, що перебувають на таких рахунках, не може бути: накладено арешт; звернено стягнення.

Такий арешт суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування повністю паралізує діяльність ТОВ «АГРОПАРТНЕР» та породжує додаткові збитки. Також ані ТОВ «АГРОПАРТНЕР», ані його посадовим особам не було повідомлено про підозру, жодного відношення ТОВ «Агросток Україна» до кримінального провадження №0000090 не має та його причетності не встановлено. Тому, в даному випадку, накладений арешт є безпідставним обмеженням ТОВ «АГРОПАРТНЕР» на здійснення господарської діяльності, а тому арешт накладений на суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування, що належить ТОВ «АГРОПАРТНЕР», підлягає скасуванню з наведених вище підстав.

Представник ТОВ «АГРОПАРТНЕР» - адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання про скасування арешту майна підтримав, просив слідчого суддю задовольнити його у повному обсязі. Вказав про те, що ТОВ «АГРОПАРТНЕР» жодного відношення до кримінального провадження №0000090 не має. Крім того, суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ не є грошовими коштами, не можуть бути речовим доказом, не мають ознак переліку майна, яке визначено в ч.10 ст. 170 КПК України, а тому на них апріорі не може бути накладений арешт. Арешт суми ліміту ПДВ прямо заборонено КПК України. Крім того, такий захід забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, повністю паралізував господарську діяльність ТОВ «АГРОПАРТНЕР», що є неприпустимим та призведе до знищення підприємства, яке є великим агротрейдером. ТОВ «АГРОПАРТНЕР» не має жодного відношення до кримінального провадження №0000090, ні товариству, ні його посадовим особам про підозру не оголошено.

Слідчий ВРКП СУ ФР ОВПП ДФС ОСОБА_4 , за клопотанням якого було накладено арешт на майно, не з`явився, про місце, час та дату судового засідання повідомлявся належним чином, причин неявки не повідомляв, клопотань про перенесення судового розгляду до суду не направляв.

З огляду на передбачені ч.2 ст. 174 КПК України строки розгляду зазначеної категорії клопотань, з урахуванням положень ст.22 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про можливість проведення судового розгляду за відсутності слідчого.

Слідчий суддя, вислухавши думку представника ТОВ «АГРОПАРТНЕР» - адвоката ОСОБА_3 , вивчивши клопотання про скасування арешту майна та додані до нього матеріали, вважає, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як убачається з матеріалів клопотання, Слідчим управлінням фінансових розслідувань офісу великих платників податків ДФС здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000090 від 02.11.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 18 червня 2018 року у кримінальному провадженні №0000090 від 02.11.2017 року накладено арешт на суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ що належить зокрема ТОВ «АГРОПАРТНЕР» ().

Зі змісту вказаної ухвали вбачається, що слідчий суддя виходив з тих обставин, що майно відповідає критеріям ст. 98 КПК України, обґрунтовано має статус речового доказу, накладення арешту необхідне з метою забезпечення його збереження.

Статтею 131 КПК України передбачено вичерпний перелік видів заходів забезпечення кримінального провадження, серед яких є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Правилами частини 10 статті 170 КПК України встановлено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно з частиною третьою статті 170 КПК України арешт накладається на майно за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України. Відповідно до статті 98 КПК України речовими доказами є саме матеріальні об`єкти.

Таким чином, арешт накладається виключно на майно (матеріальні об`єкти) у передбачених випадках.

Відповідно до статті 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Статтею 200-1.1 Податкового кодексу України передбачено, що система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік ПДВ в розрізі платників податку.

Згідно з пунктом 4 Порядку електронного адміністрування ПДВ постанови КМУ від 16.10.2014 № 569: «Рахунок у системі електронного адміністрування податку це рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який таким платником перераховуються кошти у сумі, необхідній для досягнення розміру суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування.»

Аналіз зазначених норм законодавства свідчить про те, що система електронного адміністрування ПДВ це база даних ДФС, яка аналізує та проводить автоматичний облік ПДВ по кожному підприємству. Показники (суми ліміту ПДВ) є за своєю суттю обліком господарських операцій платника ПДВ в електронній системі, що здійснюється відповідно до вимог Податкового кодексу України.

Так, ліміт не є грошовими коштами або електронними грошима. Відповідно до ЗУ «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» від 05.04.2001 № 2346-III електронні гроші це одиниці вартості, які зберігаються на електронному пристрої, приймаються як засіб платежу іншими особами, ніж особа, яка їх випускає, і є грошовим зобов`язанням цієї особи, що виконується в готівковій або безготівковій формі.

Отже, підприємство не має права власності на ліміт ПДВ, оскільки за своєю суттю ліміт це показник здійснення господарської операції та не є грошовими коштами або електронними грошима.

Реєстраційний ліміт це лише певне віртуальне значення, яке обчислюється за формулою, встановленою пунктом 200-1.3 статті 200-1 Податкового кодексу України, та на яке платник має право реєструвати в ЄРПН податкові накладні/розрахунки коригування.

Так, в рамках кримінального провадження №0000090 накладено арешт на суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ, що належать ТОВ «АГРОПАРТНЕР» (), як речового доказу, з підстав їх відповідності вимогам ст.98 КПК України.

Однак, враховуючи вищезазначені норми закону, та те, що суми ліміту не є майном за його суттю, а тому не є таким майном, перелік якого визначений ч.10 ст.170 КПК України, та, відповідно, суми ліміту не можуть відповідати критеріям речових доказів в розумінні ст.98 КПК України та мати якесь доказове значення взагалі та конкретно для кримінального провадження №0000090.

Крім того, для накладення арешту на майно на підставі п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, слідчий або прокурор, повинен довести наявність достатніх підстав вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього кодексу.

Водночас, слідчий на неодноразові виклики суду не з`явився, додаткові докази чи документи на спростування доводів клопотання заявника, не надав. Також не надано і доказів на підтвердження обставин, які є підставою для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, у зв`язку із чим слідчий суддя, виходячи з принципу змагальності сторін у кримінальному провадженні, приходить до висновку, що доводи, зазначені в клопотанні є обґрунтованими.

А тому, аналіз наявних у розпорядженні слідчого судді матеріалів, свідчить про відсутність на даний час підстав для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, а також не доведеність факту використання суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ, що належать ТОВ «АГРОПАРТНЕР» (), як речового доказу у кримінальному провадженні, в межах якого подано клопотання.

Вирішуючи питання про скасування арешту майна слідчий суддя враховує загальні засади застосування заходів забезпечення кримінального провадження у відповідності до Розділу II КПК України, якими передбачено обґрунтування необхідності такого ступеню втручання у права і свободи особи потребами досудового розслідування, принцип співмірності.

Викладені обставини в сукупності свідчать про те, що ризики, що стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, а саме арешту суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ, що належать ТОВ «АГРОПАРТНЕР» (), на час розгляду клопотання про скасування арешту майна відпали, що обґрунтовано матеріалами доданими до клопотання та представником ТОВ «АГРОПАРТНЕР» в судовому засіданні.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність у кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання держави у діяльність ТОВ «АГРОПАРТНЕР» ().

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає доцільним скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18 червня 2018 року, не вбачаючи потреби для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження, а відтак клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «АГРОПАРТНЕР», про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 18.06.2018 року, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000090 від 02.11.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України, підлягає задоволенню.

Керуючись вимогами ст. ст.170, 171, 173, 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «АГРОПАРТНЕР», про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 18.06.2018 року, в рамках кримінального провадження №0000090 від 02.11.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 18 червня 2018 року у кримінальному провадженні №0000090 від 02.11.2017 року в частині накладення арешту на суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ, що належить ТОВ «АГРОПАРТНЕР» ().

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголосити 17 липня 2018 року о 16 годині 50 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1