Провадження № 1-кс/638/3109/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 серпня 2018 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

Слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна, погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_4 , за матеріалами кримінального провадження №0002823 від 23.07.2018 року за ознаками складу злочину, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України, -

встановив:

До суду звернувся слідчий Шевченківського ВП ГУНП України в Харківській області з клопотанням про арешт майна, в обґрунтування якого зазначає, що 23.07.2018 року близько 08:50 години за адресою: м. Харків, вул. Єсеніна, 15, невстановлена особа, відкрито, із застосуванням насильства, яке є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого шляхом ривку, заволоділа майном ОСОБА_5 , чим спричинила останній матеріальну шкоду, розмір якої встановлюється.

01.08.2018 року ОСОБА_6 за добровільної згоди, в присутності понятих, в приміщенні СВ Шевченківського ВП ГУ НП а Харківській області добровільно надав ланцюг з металу жовтого кольору та кулон з металу жовтого кольору у вигляді зображення «Божої матері», яким він відкрито заволодів у потерпілої ОСОБА_5 та в подальшому обернув його на власну користь. Вилучені предмети визнані речовими доказами та знаходяться в СВ Шевченківського ВП ГУ НП а Харківській області.

На час звернення з клопотанням є підстави вважати, що вилучені речі під час огляду місця події, є предметом злочину та речовими доказами у кримінальному провадженні та зберегли на собі сліди кримінального правопорушення.

В судове засідання слідчий не з`явився, надав суду заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав.

Потерпіла в судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву, в якій просила клопотання розглядати без її участі, проти його задоволення не заперечувала, однак просила після проведення відповідної експертизи повернути їй майно, зазначене у клопотанні, на відповідальне зберігання.

У відповідності до ч.1 ст.172 КПК України неприбуття учасників кримінального провадження у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши надані докази, слідчий суддя дійшов наступного.

В провадженні СВ Шевченківського ВП ГУНП України в Харківській області знаходиться кримінальне провадження №0002823 від 23.07.2018 року із попередньою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч.2 ст.186 КК України.

Згідно частини 2 ст.170 КПК України, слідчий суддя або суд під час досудового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині 2 ст.167 цього Кодексу, тобто підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення або зберегли на собі його сліди; набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на яке було спрямоване кримінальне правопорушення.

Згідно до вимог ст.170 КПК України арешт майна може передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатись будь-яким чином таким майном та використовувати його. Заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.
Відповідно до ст.98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом, є речовими доказами по справі.
Відповідно до ст.ст. 168, ч. 2, 236, 237 КПК України тимчасове вилучення майна: речей та документів, які мають значення для кримінального провадження, може здійснюватися також під час обшуку та огляду. Тому тимчасове вилучене майно може належати не тільки підозрюваному (ч.1 ст.167 КПК України), а й іншим особам.
Враховуючи мотиви клопотання та обґрунтування його слідчим, склад майна, на яке слідчий просить накласти арешт, оцінивши потреби досудового розслідування, правову підставу для арешту майна, приймаючи до уваги, що не застосування арешту саме в такий спосіб, про який просить слідчий, може призвести до знищення, втрати або пошкодження майна, щодо якого ставиться питання про накладення на нього арешту, впевнившись, що слідчим надано достатньо доказів, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, враховуючи наслідки арешту майна для інших осіб, виходячи із розумності та співмірності обмеження в результаті накладення арешту на майно завданням кримінального провадження, суд визнає клопотання обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання слідчого Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно а саме: ланцюг з металу жовтого кольору та кулон з металу жовтого кольору у вигляді зображення «Божої матері», які було вилучено у ОСОБА_6 під час огляду місця події.

Після проведення судової товарознавчої експертизи вилучене майно, а саме ланцюг з металу жовтого кольору та кулон з металу жовтого кольору у вигляді зображення «Божої матері» - передати ОСОБА_5 на відповідальне зберігання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1