12 грудня 2017 року Вінницький міський суд Вінницької області
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання старшого слідчого Вінницького відділу поліції ГУ Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_3 про проведення огляду, -
У ході досудового розслідування встановлено, що cлужбові особи ряду СГД на території м. Вінниці та Вінницького р-ну., здійснюють господарську діяльність з реалізації паливно-мастильних матеріалів за відсутності дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, що створює загрозу загибелі людей чи настання інших тяжких наслідків, передбачених ст. 273 КК України.
На виконання доручення слідчого до Вінницького відділу поліції надійшов рапорт співробітника управління захисту економіки у Вінницькій області ДЗЕ НП України відповідно до якого у ході виконання доручення на території м. Вінниці та Вінницького району встановлено ряд автозаправних пунктів, де здійснюється заправка автомобілів дизельним паливом або скрапленим газом.
Такі пункти діють шляхом встановлення металевих вагончиків, в яких знаходиться заправна колонка з шлангом, через який здійснюється залив пального в бак автомобіля чи ємності, або шляхом встановлення резервуарів з скрапленим газом зі спеціальним обладнанням, що забезпечує заправку транспортних засобів. Такі заправні пункти здійснюють діяльність без отримання дозвільних документів, наявність яких є обов`язковою та передбачена чинним законодавством України, а саме дозволів ГУ ДСНС у Вінницькій області, Департаменту екології та природних ресурсів Вінницької ОДА, та крім того без дотримання заходів пожежної безпеки та інших правил та норм здійснення господарської діяльності.
Відповідно до Закон України «Про об`єкти підвищеної небезпеки», який визначає правові, економічні, соціальні та організаційні основи діяльності, пов`язаної з об`єктами підвищеної небезпеки, і спрямований на захист життя і здоров`я людей та довкілля від шкідливого впливу аварій на цих об`єктах шляхом запобігання їх виникненню, обмеження (локалізації) розвитку і ліквідації наслідків, об`єктами підвищеної небезпеки, до яких відносяться АГЗП (АГЗС), являються об`єкти, на яких використовуються, зберігаються або транспортуються одна або кілька небезпечних речовин чи категорій речовин у кількості, що дорівнює або перевищує нормативно встановлені порогові маси, а також інші об`єкти як такі, що відповідно до закону є реальною загрозою виникнення надзвичайної ситуації техногенного та природного характеру.
Також, згідно з чинним законодавством, а саме п. 9.1 Норм визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою, затверджених наказом МНС від 03 грудня 2007 № 833, зовнішні установки в яких знаходяться горючі гази (резервуари для зберігання горючого газу на АГЗП) відносяться до вибухопожежонебезпечної категорії та створюють реальну загрозу життю людей.
Так при наявності вказаних порушень, реалізація дизельного палива та скрапленого газу являється забороненою та такою, що небезпечна для оточуючих.
На підставі вище викладеного, з метою виявлення та фіксацією відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, встановлення порушень правил безпеки на вибухонебезпечних підприємствах та встановлення осіб причетних до скоєння даних правопорушень, просив клопотання задовольнити.
В судове засідання слідчий не з`явився, однак останнім було подано заяву про розгляд клопотання без його участі. Вимоги клопотання підтримав за обставин, викладених у ньому.
Суд, дослідивши матеріали клопотання слідчого, дійшов висновку, що клопотання є недоведеним, а тому не підлягає задоволенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.
В ч. 2 ст. 237 КПК України зазначено, що огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами КПК України, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 110, 233, 234, 235, 237, 395 КПК України, слідчий суддя,-
Ухвала слідчого судді не підлягає апеляційному оскарженню, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження.

Слідчий суддя