Справа № 698/5/18
Провадження № 1-кс/698/31/18
Слідчий СВ Катеринопільського відділення поліції Звенигородського відділу поліції ГУНП в Черкаській області капітан поліції ОСОБА_2 звернулася до суду з клопотанням про арешт майна.
Правова кваліфікація кримінального правопорушення ч.2 ст. 246 КК України незаконна порубка дерев у захисних лісових насадженнях, що заподіяло істотну шкоду, вчинену за попередньою змовою групою осіб.
23.01.2018 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 246 КК України.
Метою накладення арешту майна підозрюваного, слідчий зазначив те що підозрюваний в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду завдану кримінально протиправними діяннями що спричинило істотну шкоду, та є ризик відчуження та передачі певної частки або всього майна підозрюваного до моменту подання позову в інтересах держави та розгляду матеріалів даного кримінального провадження судом, а також у строки винесення законного рішення суду, іншим особам.
Власник транспортного засобу повідомлений судом належним чином в судове засідання не з`явився, що відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
Перевіривши матеріали клопотання, заслухавши думку слідчого, слідчий суддя дійшов таких висновків.
Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку. Відповідно до вимог КПК України арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 КПК України.
Відповідно до п.4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 170, 172 КПК України, -
Клопотання старшого слідчого СВ Катеринопільського відділення поліції Звенигородського відділу поліції ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_2 - задовольнити.
Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до апеляційного суду Черкаської області протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1