Сторожинецький районний суд Чернівецької області
Справа № 723/760/18
Провадження № 1-кс/723/1180/18
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
03 березня 2018 року м. Сторожинець

Слідчий суддя Сторожинецького

районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5

перекладача ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сторожинець клопотання слідчого Сторожинецького ВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уроженця і жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, румуна по національності, освіта 3 класи, не одруженого, дітей чи інших осіб на утриманні не має, не працюючого, інформації щодо наявності судимостей не має, зі слів раніше судимий, підозрюється в скоєнні злочину передбаченого ч.1 ст.115 КК України

встановив:
Слідчий Сторожинецького ВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_7 (в подальшому - слідчий), звернувся в суд з клопотанням, погодженим з прокурором Сторожинецької місцевої прокуратури ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , посилаючись на те, що в провадженні знаходяться матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000201 від 01.03.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.115 ч.1 КК України.

Зазначав, що підозрюваний ОСОБА_4 , в ніч з 28.02.2018 року на 01.03.2018 року перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, умисно та на грунті раптово виниклих неприязних відносин, заподіяв смерть своїй бабусі ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом стискання руками, органів дихання останньої. Смерть настала від механічної асфікції.

Ініціатори клопотання стверджують, що підставою для внесення клопотання є наявність в діях ОСОБА_4 ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст.115 ч.1 КК України. Вважають, що ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, яке відноситься до особливо тяжких злочинів, про що зібрано достатньо доказів, він може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з огляду на тяжкість покарання та на наявність реальних фактів таких намірів, може знищити, сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та може незаконно впливати на свідків в цьому ж кримінальному провадженні з огляду на сусідські і родинні стосунки між ним та свідками, які дали викривальні показання щодо обвинуваченого.

Будь-які інші запобіжні заходи не зможуть запобігти наведеним ризикам, а тому просили застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання його під вартою.

В судовому засіданні, прокурор клопотання про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою підтримав, посилаючись зазначені в клопотанні обставини.

Підозрюваний ОСОБА_4 , в ході судового розгляду, заперечив свою винуватість в скоєнні злочину передбаченого ч.1 ст.115 КК України але не заперечував обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Захисник підозрюваного, адвокат ОСОБА_5 просив не застосовувати найтяжчий запобіжний захід а перейти до цілодобового домашнього арешту із носінням електронних засобів контролю.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, якими прокурор обґрунтовує свої доводи, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: - переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; - знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; - незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; - перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; - вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В ході розгляду клопотання встановлено, що 01.03.2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000201 внесено запис про кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.115 КК України з приводу того, що в ніч з 28.02.2018 року на 01.03.2018 року, ОСОБА_4 в с. Верхні Петрівці, Сторожинецького району по місцю свого проживання та проживання його бабусі ОСОБА_9 , шляхом удушення останньої, спричинив їй смерть, яка настала внаслідок механічної асфіксії.

02.03.2018 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.115 ч.1 КК України, тобто в умисному вбивстві ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Із вказаного повідомлення про підозру та пояснень які дав в суді підозрюваний ОСОБА_4 , які є плутаними в обставинах і послідовності подій, а також із показань свідків ОСОБА_10 і його дружини ОСОБА_11 та частково із показань свідків ОСОБА_12 -сестри підозрюваного, її чоловіка ОСОБА_13 , мами підозрюваного ОСОБА_14 та сусідки померлої ОСОБА_15 підтверджено обґрунтованість підозри повідомленої ОСОБА_4 у вчиненні ним злочину передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

При цьому, слідчий суддя вважає, що термін «обґрунтована підозра» не передбачає доведеність повідомленої особі підозри в повному обсязі, а означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, що відображає позицію Європейського суду з прав людини, зазначену в пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» та у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року.

Продовжуючи вирішення питань зазначених в ст.194 КПК України, а саме щодо наявності достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор, слідчий суддя встановив, що в розглядуваному клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також безпосередньо в судовому засіданні прокурор зазначив про наявність трьох, передбачених пунктами 1, 2, 3, ч.1 ст.177 КПК України ризиків, а саме те, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового слідства та суду, знищити сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та незаконно впливати на свідків.

Вивчивши всі ризики на які посилається прокурор, слідчий суддя знаходить їх повністю підтвердженими відповідними доказами.

Так прокурор в клопотанні і в суді довів наявність ризику передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки із показань свідків ОСОБА_10 та його дружини ОСОБА_11 , достовірно встановлено, що підозрюваний скривався від працівників поліції. Підозрюваний також пояснив в суді, що він злякавшись переховувався в сусідньому будинку.

З урахуванням цих обставин та враховуючи вимоги п.п.3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, де в рішеннях цього органу у справах Летельє проти Франції, Томазі проти Франції, Мансур проти Туреччини Мамедова проти Росії, зазначено, що ймовірність переховування особи не може оцінюватися лише на основі покарання, що загрожує даній особі, при цьому слід враховувати й інші релевантні обставини, які ж або можуть підтвердити ймовірність втечі або ж зробити її незначною, слідчий суддя враховує також і тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному в разі доведення його винуватості у вчиненні цього злочину, а це позбавлення волі на строк до 15 років.

Тобто, в даному випадку оцінюється вказаний ризик не виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а з урахуванням фактів, які свідчать про те, що підозрюваний дійсно скривався від правоохоронних органів.

Доведеним на думку суду є також і ризик щодо можливості підозрюваного незаконного впливу на свідків які дали викривальні показання щодо нього та на інших свідків, які є членами його родини. При цьому слідчий суддя враховує, що крім показань, які вказані свідки дали в ході їх допиту в кримінально-процесуальному кодексі передбачені також і інші слідчі дії, в ході яких за допомогою різних методів можливий вплив підозрюваного на свідків, які будуть приймати участь в цих діях, що задля встановлення істини, допустити не можливо.

Слідчий суддя знаходить доведеним також і ризик щодо можливості підозрюваного, знищити чи сховати речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Як встановлено в ході судового розгляду не в повній мірі розкритий мотив злочину. За ОСОБА_4 закріпилась негативна репутація пов`язана в т.ч. із його вживанням алкогольних напоїв, що підтверджено показаннями свідків, які є членами його родини. В справі фігурує сума в 10000 гривень, яка ніби-то була викрадена у вбитої Ферару Юліани і вказану обставину ще належить перевіряти, чому може бути протидія зі сторони підозрюваного.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 чи іншого, більш м`якого, запобіжного заходу, слідчий суддя враховує, що відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

В суді доведено існування трьох ризиків передбачених в ст.177 КПК України, виходячи з чого слідчий суддя вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання підозрюваного під вартою, буде недостатнім для запобігання вказаним ризикам.

Заперечення захисника щодо застосування найсуворішого запобіжного заходу та можливість застосування цілодобового домашнього арешту, слідчим суддею оцінюється як недоказане, з огляду в тому числі і на те, що домом де підозрюваний повинен перебувати цілодобово є власне будинок де настала насильницька смерть власника будинку, і вияснити питання щодо можливості такого перебування в цьому будинку підозрюваного, немає в кого. Крім цього, знаючи відношення членів родини підозрюваного, як сторонніх об`єктивних спостерігачів, які переконані у винуватості підозрюваного, слідчий суддя не може допустити свавілля і самосуду, хоча вказане і не оцінюється з точки зору норм кримінально-процесуального кодексу України.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що прокурор довів наявність всіх обставин передбачених пунктами 1, 2 та 3 ч.1 ст.194 КПК України, що свідчить про обґрунтованість клопотання. Існування всіх вказаних обставин в сукупності, виключають застосування до підозрюваного ОСОБА_4 інших більш м`яких запобіжних заходів, а тому слідчий суддя дійшов висновку про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжного заходу у виді тримання його під вартою.

Зважаючи на це та на норми зазначені в ч.3 та ч.4 ст.183 КПК України, суд не визначає розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, оскільки розглядуване клопотання стосується злочину, який спричинив загибель людини, яка сама, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні, згідно ст.3 Конституції України, найвищою соціальною цінністю.

Керуючись ст.ст.177, 178, 182, 183, 184, 194, 196, 197, 206, 395, 492 КПК України, слідчий суддя,

постановив:
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 60 (шістдесят) днів.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання ОСОБА_4 , тобто з 16 години, 00 хвилин 01 березня 2018 року.

Строк дії ухвали - до 16,00 години 29 квітня 2018 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Чернівецької області протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя