Справа № 640/8107/16-к
н/п 1-кс/640/8155/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.10.2017 р. старший слідчий з особливо важливих справ слідчого управління фінансових розслідувань Головного управління ДФС у Харківській області майор податкової міліції ОСОБА_2 звернувся до Київського районного суду м. Харкова з клопотанням, погодженим з прокурором відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , яким просив накласти арешт на майно яке належить згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна ОСОБА_4 , а саме: садовий будинок, у садовому товаристві «Хардіпротранс» масива «Дружба колективів» на земельній ділянці АДРЕСА_1 .
Слідчий також просив заборонити використання та відчуження вказаного майна. Забезпечення схоронності арештованого майна покласти на керівництво слідчого управління фінансових розслідувань головного управління ДФС у Харківській області.
ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ст. 219, ч. 4 ст. 190 КК України.
При цьому відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, громадянину ОСОБА_4 належить садовий будинок, у садовому товаристві «Хардіпротранс» масива « ІНФОРМАЦІЯ_1 » на земельній ділянці АДРЕСА_1 .
Під час досудового розслідування вказаного кримінального провадження потерпілими заявлено цивільні позови, а саме: громадянка ОСОБА_5 - 3 001 580,6 грн. матеріальної шкоди та 70 000 грн. моральної шкоди; громадянин ОСОБА_6 - 49 680 000 грн. матеріальної шкоди та 50 000 грн. моральної шкоди; громадянин ОСОБА_7 - 382 000 грн. матеріальної шкоди.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Слідчий вказав, що на даний час у ході досудового розслідування потерпілими заявлено цивільні позови на загальну суму 53 183 580 грн., та з метою забезпечення подальшого відшкодування шкоди, завданої потерпілим внаслідок кримінального правопорушення, запобігання можливості його приховування, знищення і відчуження виникла необхідність у накладенні арешту на вищевказане майно.
Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, приходить висновку про необхідність повернення клопотання прокурору, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно вимог ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до вимог ч. 6 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
У клопотанні слідчий вказує, що потерпілими заявлено цивільні позови, а саме: громадянка ОСОБА_5 3 001 580, 6 грн. матеріальної шкоди та 70 000 грн. моральної шкоди; громадянин ОСОБА_6 419 680 000 грн. матеріальної шкоди та 50 000 грн. моральної шкоди; громадян ОСОБА_7 382 000 грн. матеріальної шкоди, проте матеріали додані до клопотання не містять доказів які б підтверджували суму завданої шкоди.
Крім того матеріали додані до клопотання не містять копії цивільного позову ОСОБА_7 .
Відповідно до вимог ч. 8 ст. 170 КПК України, вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.
Проте, в порушення вимог зазначеної статті слідчим в обґрунтування заявлених вимог не надані відомості щодо вартості садового будинку, у садовому товаристві «Хардіпротранс» масива « ІНФОРМАЦІЯ_1 » на земельній ділянці № НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_2 , що не дає суду можливості визначити її співмірність з розміром шкоди спричиненої кримінальним правопорушенням.
Слідчим також в порушення ч. 2 ст. 171 КПК України, не додані документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном, на день подачі клопотання про арешт майна.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
З урахуванням викладеного вище, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків, встановивши строк сімдесят дві години, з моменту отримання копії ухвали.
При цьому, слідчий суддя вважає необхідним роз`яснити право заявника звернутися до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України, у встановленому чинним КПК України порядку.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 171, 172, 372 КПК України,-
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1