У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 жовтня 2017 року м. Ужгород
Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань - ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах відділу слідчого управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно, -
В С Т А Н О В И В:
З внесеного клопотання та матеріалів, доданих до нього, встановлено, що Головним управлінням Національної поліції в Закарпатській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000213 від 16.10.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 16 жовтня 2017 року, приблизно о 10 год. 30 хв., ОСОБА_5 , знаходячись в приміщенні взуттєвої фабрики ТОВ «Апаран», яка розташована в м. Ужгород по вул. Мукачівська, 44, а саме на другому поверсі в кабінеті генерального директора вищевказаної фабрики ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , між якими виник конфлікт, в ході якого ОСОБА_5 діючи умисно, з метою вбивства здійснив чотири постріли з пістолету типу «Чеська збройовка», калібру 7,65 мм., в ОСОБА_6 , внаслідок чого останній помер на місці.
16.10.2017 під час складання протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину в порядку ст. 208 КПК України було проведено обшук підозрюваного ОСОБА_5 , в ході якого було вилучено одяг в який він був одягнений в момент вчинення злочину, а саме було вилучено куртку чорного кольору, кофту чорного кольору, штани чорного кольору.
На підставі здобутих доказів є підстави вважати, що вилучені зазначені вище речі можуть бути використані як докази у кримінальному провадженні, а тому постановою слідчого дані речі визнано як речові докази.
На підставі викладеного, з метою збереження речових доказів, слідчий просить накласти арешт на майно, що належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме на одяг, в який він був одягнений в момент вчинення злочину: куртку чорного кольору, кофту чорного кольору, штани чорного кольору.
У судовому засіданні слідчий клопотання підтримав, просив задовольнити з підстав, викладених у клопотанні.
Власник майна в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду повідомлявся належним чином.
На підставі ч. 1 ст. 107 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України), фіксація процесуальної дії за допомогою технічних засобів не здійснювалася.
Заслухавши пояснення сторони кримінального провадження та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.
З огляду на положення ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Згідно з ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Враховуючи що слідчим в судовому засіданні доведено необхідність накладення арешту на майно, а також з метою збереження речових доказів, саме по собі та з іншими зібраними в ході досудового розслідування доказами, має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 170, 171-173, 175, 309, 395, 532 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на вилучене 16.10.2017 року у гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , майно, а саме на одяг, в який він був одягнений в момент вчинення злочину, а саме на: куртку чорного кольору, кофту чорного кольору, штани чорного кольору.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Закарпатської області протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1