Номер провадження:1-кс/521/5652/17
08 грудня 2017 року м. Одеса
22.11.2017 року до чергової частини Малиновського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області надійшла заява від голови правління ПАТ «Енергопостачальна компанія «Одесаобленерго», що ним було виявлено факт використання електромонтерами з експлуатації розподільних мереж ПАТ «Одесаобленерго», завідомо підробленого документу, а саме листків непрацездатності, які при перевірці виявились підробленими.
Так, до комісії з соціального страхування ПАТ «Одесаобленерго» надійшли листки непрацездатності електромонтерів з експлуатації розподільних мереж ПАТ «Одесаобленерго» на ім`я ОСОБА_5 (серія АВО № 478329) та на ім`я ОСОБА_6 (серія АВО № 493104), які видані КУ «Одеська обласна клінічна лікарня».
Комісією з соціального страхування ПАТ «Одесаобленерго» Комісія уважно розглянуло листки непрацездатності та встановила, що листки непрацездатності серії АВО № 478329 та № 493104 були оформлені у медичному закладі з порушенням ст.31 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 23.09.1999р. № 1105-XIV та «Інструкції про порядок заповнення листка непрацездатності» від 24.11.2006р. № 774/438/-ос/719. В зв`язку з чим, Комісію направлений запит № 30/84 від 15.09.2017р. у Одеську виконавчу дирекцію Одеського обласного відділення фонду СС з ВПТ щодо обґрунтованості видачі листків непрацездатності.
З фонду соціального страхування управління виконавчої дирекції фонду в Одеській області надійшла відповідь № 109/496 від 04.10.2017р. про те що бланки листків непрацездатності серії АВО № 4783 та № 493104 КУ «Одеська обласна клінічна лікарня» не видавала. Лікар, який виписував листки - ОСОБА_7 не працює и ніколи не працювала в КУ «Одеська обласна лікарня». Крім того, кутові штампи на бланках листків непрацездатності не відповідають дійсному відбитку кутового штампу комунальної установи «Одеська обласна клінічна лікарня».
05.12.2017 року Директором з питань захисту економіки ПАТ «ЕК Одесаобленерго» добровільно надано оригінали листків непрацездатності на ім`я ОСОБА_5 (серія АВО № 478329) та на ім`я ОСОБА_6 (серія АВО № 493104), які видані КУ «Одеська обласна клінічна лікарня».
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання, та вважав за необхідне його задовольнити.
Вивчивши клопотання та матеріали надані до нього, вислухавши думку прокурора, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого необхідно задовольнити, оскільки прокурором доведена необхідність застосування арешту майна, з наступних підстав.
При цьому, прокурором доведено, що є достатні підстави вважати, що вилучені речі зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та вилучені речі є предметом кримінального правопорушення, а отже, вони відповідають критеріям, зазначеним у п. 1 ч. 2 ст. 167 КК України.
Частиною 1 статті 167 КПК України, встановлено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку. Відповідно до вимог КПК України арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Згідно п.1,3 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей документів, грошей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані, як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та зберегли на собі його сліди або являються предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним оборотом.
У відповідності до ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 КПК України.
Крім того, незастосування заборони на використання вказаного майна, може привести до наслідків, які перешкоджатимуть кримінальному провадженню.
При вирішені питання про арешт майна слідчий суддя враховує: правову підставу для арешту майна; достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та можливого цивільного позову; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Керуючись ст. 132, 170, 172, 173, 175 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Малиновського ВП в місті Одесі ГУ НП в Одеській області ОСОБА_8 , про арешт майна, задовольнити.
Накласти арешт на добровільно видані листки непрацездатності на ім`я ОСОБА_5 (серія АВО № 478329) та на ім`я ОСОБА_6 (серія АВО № 493104), які видані КУ «Одеська обласна клінічна лікарня».
Заборонити розпоряджатися та користуватися зазначеним речовим доказом.
Речовий доказ зберігати в матеріалах кримінального провадження.
Виконання ухвали про арешт майна негайно доручити слідчому та прокурору, в порядку передбаченому Постановою КМ України № 1104 від 19.11.2012 року.
Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_9