печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 грудня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

підозрюваного ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві судове провадження за клопотанням прокурора військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000191 від 18.09.2017 ОСОБА_3 , -

В С Т А Н О В И В:
19.12.2017 прокурор військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_3 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. запобіжного заходу у виді тримання під вартою,

Клопотання обґрунтовує тим, що Військовою прокуратурою Київського гарнізону здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № №0000079 від 06.04.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України. В ході здійснення процесуального керівництва у вказаному кримінальному провадженні, прокурором військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_7 виявлені обставини щодо можливого вчинення посадовими особами ТОВ «Абріко» та ТОВ «Лезард-Електро» кримінального правопорушення, а саме привласнення та розтрату пшениці урожаю 2016 року, яку для квото-держателя Savoy Trading L.P. поставлено TOB «Грейн Коммодитиз» загальною вагою 2 202 460 кг з річкового порту ТОВ «Морський спеціалізований порт Ніка-Тера».

Суть підозри сторона обвинувачення обґрунтовує наступним.

Встановлено, що 22.05.2017 постановою прокурора військової прокуратури Київського гарнізону пшеницю урожаю 2016 року, яку для квото- держателя Savoy Trading L.P. поставлено TOB «Грейн Коммодитиз» загальною вагою 2 202 460 кг. було визнано речовим доказом.

24.05.2017 Печерським районним судом міста Києва задоволено клопотання військової прокуратури Київського гарнізону та накладено арешт на пшеницю урожаю 2016 року, яку для квото-держателя Savoy Trading L.P. поставлено TOB «Грейн Коммодитиз» загальною вагою 2 202 460 кг.

25.05.2017 з метою вжиття заходів для збереження пшениці урожаю 2016 року, яку для квото-держателя Savoy Trading L.P. поставлено TOB «Грейн Коммодитиз» загальною вагою 2 202 460 кг., прокурором у кримінальному провадженні прийнято рішення про передачу її на відповідальне зберігання до І OB «Абріко». Відповідно до цього, у кримінальному провадженні була винесена постанова про зміну місця зберігання речових доказів.

Надалі, 02.06.2017 прокурором прокуратури ОСОБА_7 підготовлено провідний лист на директора ТОВ «Абріко» ОСОБА_3 , в додатки до якого входили копія постанови про визнання речовим доказом, копія постанови про зміну місця зберігання речових доказів та копія ухвали Печерського районного суду м. Києва від 24.05.2017 про арешт майна. Відповідно до зазначених документів ОСОБА_3 взяв на себе обов`язки щодо організації зберігання речових доказів по вказаному кримінальному провадженню, ознайомився та погодився з вимогами закону передбаченими ст.ст. 98, 100 КПК України, підтвердивши це своїм підписом та гербовою печаткою ТОВ «Абріко».

В порушення вимог законодавства, ОСОБА_3 будучи директором ТОВ «Абріко», діючи з єдиним умислом, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, став на злочинний шлях і протягом 11 липня - 7 серпня 2017 року розтратив ввірене йому майно - пшеницю урожаю 2016 року, яку для квото- тетжателя ОСОБА_8 поставленої ТОВ «Грейн Коммодитиз» загальною вагою 2 202 460 кг. та в подальшому розпорядився ним на власний розсуд.

У подальшому, ОСОБА_3 будучі директором ТОВ «Абріко», діючи з прямим умислом та з мотивів приховання своєї протиправної діяльності надав до військової прокуратури Київського гарнізону фіктивний договір складського зберігання №0307/1 від 03.07.2017 з ТОВ «Лезард - Елекро», щодо зберігання зерна загальною вагою 364, 4 тон.

15.12.2017 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України розтраті чужого майна, яке було ввірене особі, шляхом зловживання службовим становищем та вчиненні в особливо великих розмірах.

Копія клопотання та матеріали, на його обґрунтування, у відповідності до ч. 2 ст. 184 КПК України надані підозрюваному та його захиснику 15.12.2017 о 14-30 год.

Обґрунтовуючи клопотання прокурор вважає наявними підстави для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_3 , який обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років.

Прокурор вважає наявними ризики, передбачені ст.177 КПК України, зокрема, що підозрюваний, перебуваючи на волі матиме можливість переховуватись від органів досудового розслідування, знищити, сховати документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Вказані обставини на думку прокурора виправдовують тримання підозрюваного під вартою, оскільки інші запобіжні заходи не зможуть запобігти вказаним ризикам.

Прокурор в судовому засіданні доводи клопотання підтримав, просив клопотання задовольнити, зазначив, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є єдиним можливим заходом, а відтак інші, більш м`які запобіжні заходи не можуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного. При альтернативному розмірі застави, просив визначити її в розмірі 2500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, у сумі 4 210 000 грн., вважаючи такий розмір прийнятним при наявності обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину.

В судовому засіданні підозрюваний заперечував проти задоволення клопотання. Захисник зазначив, що підозра у вчиненні кримінального правопорушення та ризики, заявлені прокурором не обґрунтовані, а відтак вважає наявними підстави для застосування відносно його підзахисного запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши думку учасників судового провадження, надходжу до наступних висновків.

ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України в кримінальному провадженні № 0000079 від 06.04.2017.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведене у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_9 кримінального правопорушення, інкримінованого йому стороною обвинувачення.

Прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема можливість переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_9 , те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, та надходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається прокурор у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведено у судовому засіданні вважає недостатньою застосування більш м`якого запобіжного заходу, як на тому наполягала сторона захисту.

Як особа ОСОБА_9 характеризується позитивно, вперше притягується до кримінальної відповідальності, має визначене місце проживання.

Разом з тим, позитивні характеристики підозрюваного, на які посилався захисник при розгляді клопотання, не можуть бути безумовними підставами для відмови у застосуванні запобіжного заходу, оскільки не спростовують існування в кримінальному провадженні ризиків, визначених п.п. 1-5 ст. 177 КПК України.

За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню, та не приймає доводи сторони захисту з підстав, викладених в мотивувальній частині ухвали вище.

Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до рішень ЄСПЛ у справі «В. проти Швейцарії» (W. V. Switzerland), 14379/88, 26 січня 1993 року, у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain), 12050/04, 8 січня 2009 року розмір застави повинен бути належною гарантією того, що заявник вирішить не зникати через побоювання втратити цю заставу, при визначенні розміру застави виправданим є врахування серйозності обставин справи.

Враховуючи обставини кримінальних правопорушень, їх корисливий мотив, матеріальне становище підозрюваного, тяжкість правопорушення, у якому він підозрюється, слідчий суддя вважає, що застава у розмірі 2500 прожиткових мінімумів громадян, на якому наполягала у судовому засіданні сторона обвинувачення, буде надмірно обтяжливою та такою, що не виправдує мету застосування запобіжного заходу та все ж вважає застосувати її у межах передбачених п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, у сумі 3 000 000 грн., що зможе забезпечити виконання ОСОБА_3 покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, вважаю за необхідне відповідно до ст. 194 ч.5 КПК України покласти на неї такі обов`язки:

- не відлучатися з населеного пункту, в якому вона проживає (м. Київ), без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування зі свідками, іншими особами з приводу обставин у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання слідчому або іншій уповноваженій особі свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Згідно ч.6 ст.194 КПК України зазначені обов`язки покладаються на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому вона перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цієї підозрюваної під вартою.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184,193,194, 196, 197, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Коростень Житомирської області, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 18.02.2018 включно, але не більше ніж на строк проведення досудового розслідування кримінального провадження № 0000191.

Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, визначених частиною 5 статті 194 КПК України.

Розмір застави визначити у сумі 3000000 (три мільйони) грн., у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так й іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок Печерського районного суду м. Києва:

Отримувач ТУДСАУ в м. Києві

МФО 820172

Банк Державна казначейська служба України м. Київ

р/р № 2089

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_3 , у разі внесення застави, наступні обов`язки:

- не відлучатися з населеного пункту, в якому вона проживає (м. Київ), без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування зі свідками, іншими особами з приводу обставин у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання слідчому або іншій уповноваженій особі свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

У разі внесення коштів застави на вищевказаний рахунок, необхідно надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо підозрюваного, в тому числі до фактичного внесення коштів на зазначений рахунок, підозрюваний та заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1