У Х В А Л А
10 жовтня 2017 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Приморського ВП в м. Одеса ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця Одеської області, Роздільнянського району, села Лиманське, який має середню освіту, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 без постійного місця проживання, раніше неодноразово судимого, востаннє зі слів за ч. 3 ст. 185 КК України,
підозрюваного в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових №0006279 від 08.10.2017 року за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_5
слідчого - ОСОБА_3
адвоката ОСОБА_6
підозрюваного ОСОБА_4 , -
В С Т А Н О В И В:
Органами досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України, за наступних обставин.

Досудовим розслідуванням установлено, що 08.10.2017 приблизно о 05.00 годині ОСОБА_4 , знаходячись по вулиці Троїцька в місті Одесі, біля будинку № 28, в якому розташований офіс Lash Room Євгенії Огрохіної, зайшовши до арки даного будинку де помітив привідчинене вікно до вищевказаного офісу. В цей час у ОСОБА_4 раптово виник злочинний умисел на таємне проникнення до даного офісного приміщення через вікно, з корисливих мотивів, а саме з метою виявлення цінного майна яким можливо незаконно заволодіти.

Реалізуючи свій злочинній намір, спрямований на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 переслідуючи корисливі мотиви, не ставши на шлях виправлення, будучи раніше засудженим за вчинення корисливих кримінальних правопорушень, впевнившись що за ним ніхто не спостерігає, та його дії носять таємний характер, проник до вищевказаного приміщення через вікно, де на столі помітив ноутбук марки Asus в корпусі чорного кольору, вартістю 3 700 гривень, який він визначив предметом свого злочинного посягання.

Далі, ОСОБА_4 взявши вищезазначений ноутбук марки Asus, та намагаючись разом з ним покинути приміщення даного офісу через вікно, при цьому усвідомлюючи те, що зробив усе, що вважав за необхідне для доведення злочину до кінця, однак у подальшому, розпорядитись викраденим майном на свій розсуд не зміг з причин, які не залежали від його волі, оскільки був затриманий співробітниками охорони, які прибули на виклик за вказаною адресою, де спрацювали датчики руху у приміщенні офісу.

Своїми умисними злочинними діями ОСОБА_4 , намагався спричинити потерпілому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 матеріальний збиток на суму 3 700 гривень.

08.10.2017 року працівниками Приморського ВП в м.Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_8 було затримано в порядку ст.208 КПК України та цієї ж дати йому було повідомлено про підозру.

Підозра ОСОБА_4 , на думку органу досудового розслідування, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні та доданими до клопотання доказами, а саме: рапортами співробітників поліції ОСОБА_9 та ОСОБА_10 про затримання ОСОБА_4 на місці скоєння ним кримінального правоопрушення; протоколом огляду місця події; протоколом затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України; протоколами допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 .

У зв`язку з чим, слідчий звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання в повному обсязі та просив його задовольнити, посилаючись на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадження, вчинити нове кримінальне правопорушення, окрім цього просив обрати заставу як альтернативний запобіжний захід у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Підозрюваний ОСОБА_4 та адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання прокурора, так як вказані в клопотанні ризики не доведені ніякими доказами, окрім цього підозрюваний позитивно характеризується за місцем проживання та роботи, сума застави прокурором необґрунтована, а тому просили слідчого суддю обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання прокурора, допитавши підозрюваного, заслухавши учасників судового розгляду, приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено в судовому засіданні, підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, відповідальність за яке передбачає позбавлення волі до 6 років, підозрюваний неодноразово судимий, ніде не працює, не одружений, що свідчить про відсутність в нього міцних соціальних зв`язків.

Повідомлення про підозру ОСОБА_4 підтверджується зібраними органом досудового розслідування та наданими до клопотання доказами, а саме: рапортами співробітників поліції ОСОБА_9 та ОСОБА_10 про затримання ОСОБА_4 на місці скоєння ним кримінального правоопрушення; протоколом огляду місця події; протоколом затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України; протоколами допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 .

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадження.

Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно із ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини

Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, § 219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

З урахуванням конкретних обставин справи та практики ЄСПЛ, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування до клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 докази, в своїй сукупності, на даній стадії досудового розслідування, вказують на обґрунтованість висунутої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Зважаючи на положення ч. 3 ст. 183 КПК України, приймаючи до уваги дані про особу підозрюваного та його майновий стан, вважаю за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Зважаючи на те, що підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, проте має постійне місце проживання в Одеській області, щиро кається у вчиненному злочині, враховуючи майновий стан підозрюваного, слідчий суддя вважає за доцільне визначити розмір застави як альтернативного запобіжного заходу у розмірі 20 розмірів прожиткових мінімуму для працездатних осіб, для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Приморського ВП в м. Одеса ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеська установа виконання покарань -21» Південного міжрегіональне управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації, строком на 60 діб.

Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 32 000 (тридцять дві тисяч) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; провадження по справі 1-кс/522/19388/17.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1)прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора в розумні строки;

2)повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії ухвали слідчого судді становить 60 (шістдесят днів) і обчислюється з моменту фактичного затримання, тобто з 08.10.2017 року.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 07.12.2017 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1
10.10.2017