В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав, наведених в клопотанні.
Слідчий суддя на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України вважає за можливе розглянути дане клопотання без повідомлення власника майна, оскільки, це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Заслухавши пояснення слідчого, вивчивши та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.
Згідно з положеннями ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутись прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням фінансових розслідувань головного управління ДФС у Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.07.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 212, ч. 2 ст. 205 КК України.
Так, встановлено, що на території Київської області діє злочинна група осіб у складі ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , та інших, які використовували реквізити та поточні рахунки юридичних осіб із ознаками фіктивності, сприяли діючим суб`єктам підприємницької діяльності в умисному ухиленні від сплати податків, шляхом документального оформлення господарських операцій, які свідчать про нібито купівлю продаж товарно матеріальних цінностей, послуг або укладання угод про надання поворотної фінансової допомоги.
У ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено, що ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_10 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 за попередньою змовою із ОСОБА_11 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 ), у липні 2014 року, в порушення ст.ст. 81, 87, 89 Цивільного кодексу України, ст.ст. 56, 57, 62, 79, 80, 89 Господарського кодексу України та ст.ст. 8, 24 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців» (№775-ІV від 1.05.2003р., зі змінами та доповненнями), в невстановленому місці, здійснив фіктивне підприємництво за винагороду, а саме, згідно реєстраційних документів, за грошову винагороду став засновником ТОВ «БК «Акто Моноліт» з метою прикриття незаконної діяльності інших осіб.
ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_10 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 використовували реквізити ТОВ «БК «Акто Моноліт», ТОВ «Смайлтон», ТОВ «Стайлтон», ТОВ «Демо-Груп», ТОВ «Гелеонбуд», ТОВ «БК «Гранд Моноліт», ПП «Романа-Мобіл», ТОВ «Формес-Т», ТОВ «Холдер-Лімітед», ТОВ «Культекс» (код ЄДР 39566927) та інших фіктивних підприємств для незаконного формування податкового кредиту з ПДВ та валових витрат для ТОВ "Камянка Глобал Вайн", ТОВ "Мегалайн глобал Юкрейн", ТОВ «Мегалайн Капітал Груп», ТОВ «Моноліт Плюс», ТОВ «ВКФ Салд», ТОВ «Універсалбуд» та інших.
Разом з тим встановлено, що вищевказані підприємства з ознаками фіктивності вже здійснили та продовжують здійснювати операції для формування незаконного податкового кредиту для суб`єктів підприємницької діяльності реального сектору економіки, що призвело та в подальшому призводить до фактичного ненадходження до бюджету коштів в особливо великих розмірах.
Вказані підприємства звітуються використовуючи одну IP-адресу, що підтверджуючи їх фіктивність, пов`язаність та те, що вказані піддприємства підконтрольні одній групі осіб.
У подальшому, під час досудового розслідування кримінального провадження, у ході проведення обшуків, у тому числі за адресою здійснення діяльності відділення ПАТ «КБ «ІнвестБанк» встанволено, що грошові кошти на рахунки зазначених вище ФСПД та фізичних осіб-підприємців, перераховуються від підприємств ТОВ «Далтер ЛТД» (код ЄДР 39693528), ТОВ «Спец-Інтехкомплект» (код ЄДР 39849341), ТОВ «ФК «Укрфінсистем» (код ЄДР 38918618), ТОВ «Мастгруп» (код ЄДР 39686484), ТОВ «Гранд Білд» (код ЄДР 40161818), ТОВ «ЗНВКІФ «Альтаір Стандарт» (код ЄДР 38735850), ТОВ «КУА «Крістал Ессет Менеджмент» (код ЄДР 33943393) з призначенням платежів: оплата за акції прості іменні, які вільно обертаються на організованому ринку, оплата за твора згідно договору переуступки права вимоги. Вказані взаємо-розрахунки проводяться без урахування ПДВ, тобто відбуваються приховано, та відображаються лише роздруківці про рух коштів по рахунках зазначених підприємств.
Також встановлено, що ТОВ «ФК «Укрфінсистем» виступало торговцем боргових забов`язань між ФОП ОСОБА_12 , ФОП ОСОБА_13 , ФОП ОСОБА_14 , ФОП ОСОБА_15 , ФОП ОСОБА_16 та між ТОВ «Мастгруп», ФОП ОСОБА_17 , ФОП ОСОБА_18 , ФОП ОСОБА_19 , ФОП ОСОБА_20 .
Проте, згідно протоколів допиту в якості свідків ФОП ОСОБА_14 та ФОП ОСОБА_16 останні вказали, що не мають відношення до реєстрації їх в якості фізичних осіб-підприємців та до здійснення будь-якої фінансово-господарської діяльності.
А ОСОБА_17 , яка зареєстрована в якості фізичної особи-підприємця та відкрито рахунок у банківській установі ПАТ «КБ «ІнвестБанк» - 16.02.2016 року, померла в 2014 році, згідно відповідної довідки з АДБ.
20.10.2016 керівнику ТОВ «ФК «Укрфінсистем» ОСОБА_21 особисто вручено ухвалу слідчого судді про тимчасовий доступ до речей і документів ТОВ «ФК «Укрфінсистем», щодо проведених фінансово-господарських операцій із ТОВ «Мастгруп», ФОП ОСОБА_12 , ФОП ОСОБА_13 , ФОП ОСОБА_14 , ФОП ОСОБА_15 , ФОП ОСОБА_16 та між ТОВ «Мастгруп», ФОП ОСОБА_17 , ФОП ОСОБА_18 , ФОП ОСОБА_19 , ФОП ОСОБА_20 , на що 11.11.2016 отримано відповідь, що документи передано на зберігання адвокату ОСОБА_22 , тому надати можливість тимчасового доступу до них не представляється можливим.
Слідчий зазначав. що вище вказані факти свідчать, що діяльність зазначених вище осіб здійснюється приховано, оскільки підприємства реєструються на підставних чи померлих осіб, перерахунок коштів по рахунках здійснюється без офіційного відображення в реєстрах бухгалтерського та податкового обліків, що можливо відслідкувати лише за наявності виписок про рух коштів по рахунках зазначених вище суб`єктів господарювання, оригінали укладених документів приховуються від органів досдоуого розслідування та інше.
Так, у ході досудового розслідування встановлено, що ТОВ «ФК «Укрфінсистем» звітується до органів ДФС в електронному вигляді із використанням IP-адреси доступу до мережі інтернет НОМЕР_2 , провайдером надання полсуг для якої являється ТОВ «Воля-Кабель».
Так згідно листа ТОВ «Воля-Кабель» від 05.01.2017 року, доступ до мережі Інтернет зі використанням IP-адреси: НОМЕР_2 , надавався за адресою: АДРЕСА_1 , відомості про право власності щодо якої відсутнє.
Так 17.08.2017 року, у ході проведення обшуку за адресою здійснення незаконної діяльності ТОВ «ФК «Укрфінсистем» виявлено та вилучено ряд документів, печаток, ключів доступу до системи «Клієнт-Банк» та чорнових записів, що підтверджує незаконну діяльність рядку підприємств, зокрема: ТОВ «Мастгурп», ТОВ «ФК «Укрфінсистем», ТОВ «Т-Аудит», ТОВ «Профінфайненс», ТОВ «ВКФ «Золоте Яблуко», ТОВ «Асекуро», ТОВ «ДБД Україна», ПП «АФ «Таврія-Аудит», ТОВ «Компанія Топ Бізнес», ТОВ «Бі-Мар», ПП «Піар-Комора», ФОП ОСОБА_23 .
Встановлено, що ТОВ «Мастгурп» (ТОВ «Стаф Трейд»), ТОВ «ФК «Укрфінсистем», ТОВ «Т-Аудит», ТОВ «Профінфайненс», ТОВ «ВКФ «Золоте Яблуко», ТОВ «Асекуро», ТОВ «ДБД Україна», ПП «АФ «Таврія-Аудит», ТОВ «Компанія Топ Бізнес», ТОВ «Бі-Мар», ПП «Піар-Комора», ФОП ОСОБА_23 не мають основних засобів, власних або орендованих офісних та складських приміщень, працівників, тобто всіх складових частин для забезпечення проведення законної фінансово-господарської діяльності та звітуються із однієї фактичної адреси.
Слідчий зазначав що з вищезазначених фактів, вбачається, що діяльність зазначених вище СГД здійснюється поза межами правового поля, що у свою чергу свідчить про не набуття належним чином цивільної право-дієздатності. Таким чином, операції зазначених вище юридичних осіб є фіктивними правочинами, та такими, що вчинено без наміру створення правових наслідків, які обумовлювались цими правочинами (ст.234 Цивільного Кодексу України (ЦКУ).
У АТ «Укрсиббанк» (МФО 351005) зберігаються відомості про рух грошових коштів та залишки коштів на рахунках.
Слідчий зазначав, що наявні підстави вважати, що гроші, що знаходяться на вищезазначених банківських рахунках, є предметом протиправної діяльності, самі по собі є об`єктом та знаряддям злочину, містять ознаки речових доказів та використовувались та отримані в наслідок вчинення шахрайських дій, а також для сприяння суб`єктам підприємницької діяльності мінімізації податкових зобов`язань, розкраданню державного майна та легалізації коштів, здобутих злочинним шляхом, отримані злочинним шляхом та можуть бути засобами для розкриття злочину та виявлення винних осіб та, в подальшому, визнані речовими доказами по кримінальному провадженню, а також з метою забезпечення можливої конфіскації майна та цивільного позову, а також збереження речових доказів.
Також є всі підстави вважати, що грошові кошти з зазначених рахунків можуть бути перераховані на розрахункові рахунки інших юридичних/фізичних осіб, що призведе до їх втрати і унеможливить встановлення причетних до злочину осіб.
Так, з метою запобігання протиправним діям з використанням банківських рахунків, припинення злочинної діяльності, в подальшому відшкодування спричинених збитків, забезпечення можливих у майбутньому цивільних позовів та конфіскації майна, а також збереження речових доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на банківські рахунки вищеперерахованих підприємств, які відкрито у відповідній банківській установі, зокрема видаткової частини рахунків за виключенням податкових платежів до бюджетів усіх рівнів.
В зв`язку із зазначеним слідчий просив про задоволення клопотання, на що слід зазначити наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, а решт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Зважаючи на викладене вище, враховуючи вимоги ч. 2 ст. 173 КПК України, з метою запобігання протиправним діям з використанням банківських рахунків, припинення злочинної діяльності, в подальшому відшкодування спричинених державі збитків, забезпечення можливих у майбутньому цивільних позовів, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, оскільки слідчим було доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого та може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий звернувся із клопотанням про арешт майна, в зв`язку з чим вважаю за можливе клопотання задовольнити.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 172, 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на на грошові кошти, що знаходяться на рахунках та заборонити відчужувати кошти з банківських рахунків (в частині видаткових операцій, крім обов`язкових платежів до бюджету та для виплати заробітної плати), відкритих у АТ «Укрсиббанк» (МФО 351005) для: ТОВ «ФК «Укрфінсистем» (код ЄДР 38918618) НОМЕР_3 (українська гривня), НОМЕР_6 (укрфінсистем); ПП «АФ «Таврія-Аудит» (код ЄДР 25136858) НОМЕР_4 (українська гривня), НОМЕР_5 (українська гривня), станом на дату, годину та хвилину отримання ухвали суду та в подальшому зупинити видаткові операції по цим рахункам.
Ухвала про арешт майна виконується негайно.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.
Слідчий суддя ОСОБА_1