Справа №629/525/17
Номер провадження 1-кс/629/138/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 лютого 2017 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого Лозівського ВП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_6 по кримінальному провадженню №0000326 від 14.02.2017 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Лозова, Харківської області, громадянина України, з неповною середньою освітою, не одруженого, перебуваючого в цивільному шлюбі з ОСОБА_7 , не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого;

- 07.06.2011 року Лозівським міськрайонним судом Харківської області за ст.309 ч.1 КК України до 3 років позбавлення волі, з застосуванням ст.75 КК України з іспитовим строком 3 роки;

- 11.04.2014 року Лозівським міськрайонним судом Харківської області за ст.ст.185 ч.3,71 ч.1 КК України до 3 років 2 місяців позбавлення волі, звільненого 14.05.2015 року за відбуттям строку покарання;

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ст.ст.185 ч.3 КК України, -
встановив:
Слідчий Лозівського ВП ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_6 , 15.02.2017 року звернулася до суду з клопотанням, погодженим прокурором Лозівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.3 КК України.
Підставами для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 слідчий вказує, що 13.02.2017 року, близько 22-00 год., ОСОБА_5 незаконно проник на територію домоволодіння АДРЕСА_3 , яке належить ОСОБА_8 та усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки у вигляді заподіяння матеріальної шкоди потерпілому, і бажаючи їх настання, маючи прямий умисел на таємне викрадення чужого майна, діючи з корисливого мотиву, з метою наживи, повторно, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, шляхом відкриття засову на дверях проник до сараю, звідки таємно викрав дві курки червоного кольору і двох гусей білого кольору. З місця злочину зник, викраденим розпорядився на власний розсуд, спричинивши матеріальний збиток ОСОБА_8 на суму 518,18 грн.

Дане кримінальне правопорушення 14.02.2017 року внесене до єдиного реєстру досудових розслідувань №0000326, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.3 КК України.

14.02.2017 року, згідно ст.208 КПК України, ОСОБА_5 був затриманий за підозрою у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення о 10-20 год., протокол б/н та доставлений до Лозівського ВП ГУНП в Харківській області.

За даним фактом 15.02.2017 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.3 КК України.

У розумінні положень, що наведені у чисельних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21 квітня 2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28 жовтня 1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Мета затримання полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання. «Для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 §1(с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання» (справа «Чеботарь проти Молдови» №35615/06 від 13.11.2007 року). Матеріали кримінального провадження, на які посилається слідчий у клопотанні, дають підстави вважати підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтованою. Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ: у справі «Феррарі-Браво проти Італії» №9627/81 від 14.03.1984 року суд зазначив, що «питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою»; у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 23.10.1994 року «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Вивчивши матеріали справи, допитавши підозрюваного ОСОБА_5 , який свою вину у вчинені кримінального правопорушення визнав повністю, підтвердив наявність в Лозівському ВП ГУНП в Харківській області наявних відносно нього інших кримінальних проваджень, проти застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою запропонованої слідчим та прокурором заперечував, просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою його проживання, вислухавши думку захисника ОСОБА_4 , яка наполягала на застосуванні до її підзахисного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту за адресою його проживання, прокурора ОСОБА_3 , який наполягав на задоволенні клопотання слідчого та обранні підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки останній вчинив тяжкий злочин повторно, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі від 3 до 6 років, не працює, власного житла не має, веде асоціальний спосіб життя, раніше неодноразово судимий, на шлях виправлення не став, враховуючи встановлені існування ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України: переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, знищення, сховання або спотворення будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, можливість вчинення інших кримінальних правопорушень та оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого підозрюється, вчинення інших злочинів, вважаю, що застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнє для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, а тому, слідчий суддя задовольняє клопотання слідчого та обирає запобіжний захід ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ст.183 ч.3,4 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті та зазначити, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання.
Враховуючи вимоги ст.182 ч.4,5 КПК України, слідчий суддя визначає розмір застави з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
Згідно положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , слідчий суддя своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст.177,182,183,369-372,395 КПК України, -
ухвалив:
Клопотання слідчого Лозівського ВП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_6 по кримінальному провадженню №0000326 від 14.02.2017 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.
Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по кримінальному провадженню №0000326 від 14.02.2017 року, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Харківської установи виконання покарань Управління державної пенітенціарної служби України в Харківській області (№27).
Строк тримання під вартою визначити до шістдесяти днів, до 14.04.2017 року.
Визначити суму застави у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 32000 (тридцять дві тисячі) гривень, які необхідно внести на розрахунковий рахунок №0164 в ГУДКСУ у Харківській області, МФО 851011, одержувач - ТУ ДСА України в Харківській області, код ЕДРПОУ 26281249, до сплину терміну тримання під вартою.
При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, відповідно до ст.194 ч.5 КПК України, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:
1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за першою вимогою;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Копію даної ухвали негайно вручити підозрюваному ОСОБА_5 та його захиснику ОСОБА_4 .
Копію даної ухвали негайно направити начальнику Харківської установи виконання покарань Управління державної пенітенціарної служби України в Харківській області (№27) для виконання, слідчому ОСОБА_6 та Лозівському місцевому прокурору Харківської області для відома.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня оголошення ухвали.
Слідчий суддя ОСОБА_1
Копію ухвали отримав «____» лютого 2017 року о _____ год. _____хв. _____________________
ОСОБА_5