печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 травня 2017 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчого Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві ОСОБА_5 про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту,

В С Т А Н О В И В:
Слідчий Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві ОСОБА_5 , розглянувши матеріали досудового розслідування, внесеного 22.02.2017 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000865, за ознакам кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України,за погодженням прокурора ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Донецьк, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний період часу з 23 год. 00 хв. по 07.00 год., а також покласти на підозрюваного наступні обов`язки:- прибувати по першому виклику до слідчого, прокуратури або суду;- не відлучатися з місця проживання в нічний період часу з 23 год. 00 хв. по 07.00 год. ( АДРЕСА_1 ) без дозволу слідчого, прокурора, суду;- здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон;- обмежити зустрічі та спілкування з потерпілим та свідками по даному кримінальному провадженні.

Клопотання підтримано прокурором ОСОБА_3 та обгрунтовано наступним. Слідчим відділом Печерського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві провадиться досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеного 22.02.2017 до ЄРДР за № 0000865, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , вчинив злочин проти власності, за наступних обставин: так 13.11.2016 приблизно о 14-00 год., перебуваючи на парковці поблизу будинку за адресою: АДРЕСА_2 , зловживаючи довірою та дружніми відносинами з ОСОБА_7 , у останнього виник злочинний умисел спрямований на незаконне заволодіння транспортним засобом марки «Chevrolet» моделі «Lacetti» сірого кольору, номер шасі НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , який на праві власності належить ОСОБА_7 . Реалізуючи свій злочинний умисел направлений на незаконно заволодіння транспортним засобом, діючи умисно, протиправно, з корисливих мотивів, шляхом обману під приводом користування автомобілем марки «Chevrolet» моделі «Lacetti» сірого кольору, номер шасі НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , ОСОБА_4 в усній угоді з ОСОБА_7 домовився про особисте користування автомобілем протягом місяця. В подальшому ігноруючи волю власника транспортного засобу щодо повернення транспортного засобу марки «Chevrolet» моделі «Lacetti» сірого кольору, номер шасі НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 та фальсифікуючи відомості про місцезнаходження та технічний стан останнього ОСОБА_4 розпорядився ним на власний розсуд не повідомивши власника транспортного засобу передав його в користування за винагороду без будь-якого на те дозволу безстроково ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , як транспортний засіб, що належить ОСОБА_4 .

У вчиненні кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженець міста Донецьк, українець, громадянин України, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 .

Підозра ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України обґрунтовується наступними доказами, які зібрані у провадженні, а саме:

1. Протоколами огляду місця події від 17.05.2017;

2. Протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ;

3. Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;

4. Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;

5. Протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ;

6. Протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ;

7. Протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ;

8. Протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 .

24.05.2017 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

Відповідно до п. 4 ст. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1, ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування, так як останній підозрюється у вчиненні злочину за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 5 років, який у відповідності до ст. 12 КК України відноситься до злочинів середньої тяжкості; п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто запобігання подальшим спробам незаконно впливати на потерпілого, свідків, понятих у цьому ж кримінальному провадженні, що підтверджується, фіксування анкетних даних в тому числі місця проживання потерпілого, свідків події, а також понятих які були присутні під час затримання ОСОБА_4 з метою уникнення відповідальності може залякувати останніх; крім цього підозрюваний, не одружений, малолітніх дітей на утриманні він не має, що свідчить про відсутність міцних соціальних зав`язків, що також може стати передумовою до вчинення корисливих злочинів; Також ОСОБА_4 , не має стійких соціальних зав`язків, оскільки офіційно не працює, дітей не має.

Підозрюваний ОСОБА_4 не заперечував проти задоволення клопотання про застосування йому запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом. Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу підозрюваній особі слід виходити з наступного.

Додані до клопотання матеріали, які зазначені у клопотанні та наведені вище в частині обґрунтування свідчать про вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення;

При цьому вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя виходить не з точки зору доведеності вини підозрюваного, а з точки зору допустимості прийти до висновку , що підозрювана особа могла вчинити кримінальні правопорушення за викладених обставин.

Зокрема, згідно ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень. Отже на досудовому розслідуванні встановлення обґрунтованості підозри оцінюється в сукупності наданих прокурором матеріалів та їх переконливості у тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований їй злочин.

Отже слід визнати підозру обґрунтованою та достатньою для того, що прийти до висновку про наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою ст. 177 КПК України , а тому приходить до переконання про необхідність вирішувати питання про застосування певного виду запобіжного заходу для затриманої особи.

Вирішуючи вказане питання слід врахувати тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, зокрема санкція злочину середньої тяжкості передбачає покарання до п`яти років позбавлення волі.

Слід врахувати вік та стан здоров`я підозрюваного, наявність постійного проживання. Слід врахувати репутацію підозрюваного, який раніше до кримінальної відповідальності не притягувався.

З урахуванням наведеного слід визнати те, що під час розгляду клопотання не було доведено те, що більш м`якій запобіжний захід ніж тримання під вартою не забезпечать виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, та спробам останнього переховуватись від органу досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

В цьому випадку слід вважати достатнім на даній стадії кримінального провадження застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання з покладенням обов`язків визначених ст.194 КПК України, з метою уникнення можливості вчинення дій визначених ст. 177 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.29 Конституції України, ст.ст.177,178,179,184, 192-194,196,198, 205, 395,532,534 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:
клопотання задовольнити частково. Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду на визначений час;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований і проживає (за адресою: м. Київ), без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утриматись від спілкування з потерпілим ОСОБА_7 та свідками визначеними прокурором.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід, може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її проголошення.

Строк дії ухвали визначити до 24 липня 2017 року включно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого ОСОБА_5 .

Ухвала в частині відмови у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під домашнім арештом може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1