05.04.2017
Справа № 642/5253/15-к
Провадження №1кс/642/529/17
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 квітня 2017 року
Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,
за участю секретаря: ОСОБА_2 ,
слідчого Холодногірського відділу поліції ГУ НП в Харківській області: ОСОБА_3 ,
прокурора Холодногірського відділу Харківської місцевої прокуратури № 1: ОСОБА_4 ,
захисника : ОСОБА_5 - підозрюваного: ОСОБА_6 ,
цивільного позивача ОСОБА_7
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові клопотання старшого слідчого Холодногірського відділу поліції ГУ НП в Харківській області (м. Харків) підполковника поліції ОСОБА_3 , погодженого прокурором Холодногірського відділу Харківської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_4 , про арешт майна по кримінальному провадженню № 0001378 від 22.05.2015 року, за підозрою ОСОБА_6 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 272 КК України,-
встановив:
До суду надійшло вищевказане клопотання про арешт майна.
В клопотанні зазначено, що ОСОБА_6 , займаючи, відповідно до статуту ТОВ «Індиго Груп», затвердженого протоколом №1 загальних зборів учасників ТОВ «Індиго Груп» від 16.10.2012, посаду директора товариства та будучи наділеним, відповідно до «Правил внутрішнього трудового розпорядку» від 01.06.2013 обов`язком дотримуватися правил безпеки під час виконання робіт з підвищеною небезпекою, а саме: - зобов`язаний проводити інструктажі з робітниками, згідно вимог охорони праці та правил безпеки при проведенні робіт, - зобов`язаний перевіряти у робітників знання відповідних інструкцій з техніки безпеки, - зобов`язаний забезпечити робочі місця відповідними матеріальними ресурсами ( спецодягом, спецвзуттям та засобами індивідуального захисту, відповідно до нормативно правових актів) порушив правила безпеки під час виконання робіт з підвищеною небезпекою на виробництві ТОВ «Індиго Груп», що спричинило настання тяжких наслідків у вигляді ампутації 3, 4 та 5 пальців у працівника підприємства ОСОБА_7 ..
Відомості про скоєння вказаного злочину внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001378 від 22.05.2015 року.
Згідно уточнюючої позовної заяви, поданої потерпілим та цивільним позивачем ОСОБА_7 заявлено позов на суму 3 млн. 073 тис. 614 грн. 14 коп.
В обгрунтування клопотання слідчий зазначив, що згідно відповіді Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно ОСОБА_6 податковий номер належить квартира, яка розташована адресою: АДРЕСА_1 . Вказаний об`єкт нерухомості має істотне значення у кримінальному провадженні та у разі не накладення арешту на вказане майно це може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна, або настання інших наслідків що можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Також, слідчий у поданні зазначив, що арешт необхідно накласти з метою забезпечення цивільного позову щодо стягнення моральної шкоди на суму 3 000 000 грн.
У судовому засіданні старший слідчий Холодногірського відділу поліції ГУ НП в Харківській області та прокурор прокуратури Холодногірського відділу Харківської місцевої прокуратури №1 клопотання підтримали та просили задовольнити.
Захисник ОСОБА_8 заперечував проти задоволення клопотання.
Слідчий суддя, заслухавши учасників процесу, дослідивши клопотання з додатками, приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання, виходячи з наступного.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави, у звязку з якими потрібно здійснити арешт майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати.
Однак, подане до суду клопотання містить формальний перелік підстав, у звязку з якими потрібно здійснити арешт майна.
Згідно ч. 3 ст. 171 КПК України, у клопотанні цивільного позивача, слідчого, прокурора про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, іншої особи для забезпечення цивільного позову повинно бути зазначено:
1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням;
2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення;
3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову;
4) наслідки арешту майна для інших осіб;
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Згідно ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати, зокрема, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України); розумність та співрозмірність обмеження права власності завдання кримінального провадження.
Враховуючи, що на теперішній час не вбачається достатніх підстав для арешту майна підозрюваного, відсутність доказів на підтвердження намірів відчуження підозрюваним майна, беручи до уваги, що накладення арешту може порушити права третіх осіб, те що заявлений цивільний позов, метою забезпечення якого є клопотання про арешт майна, також стосується стягнення моральної шкоди, розмір якої повинен бути визначений з урахуванням засад розумності, виваженості та справедливості, тому суд вважає, що клопотання про арешт майна підозрюваного задоволенню не підлягає.
Також, слідчим не встановлено різмір шкоди, а отже і не доведено співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження.
За таких обставин, слідчий суддя вважає, що органом досудового розслідування не надано достатніх підстав і не доведено необхідності арешту майна, зазначеного в клопотанні.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя -
ухвалив:

У задоволенні клопотання старшого слідчого Холодногірського відділу поліції ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 по кримінальному провадженню № 0001378 від 22.05.2015 року, за підозрою ОСОБА_6 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 272 КК України про арешт майна : квартири, яка розташована адресою: АДРЕСА_1 - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом 5 (пяти) днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя :