АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 березня 2017 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду міста Києва у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3 ,
при секретарі ОСОБА_4 ,
з участю представника особи,
яка подала скаргу ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві апеляційну скаргу Державного підприємства «Науковий центр точного машинобудування» на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 21 лютого 2017 року,
в с т а н о в и л а:
Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 21 лютого 2017 року скаргу представника Державного підприємства «Науковий центр точного машинобудування» на бездіяльність слідчого Головного слідчого управління Служби безпеки України щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, повернуто особі, яка її подала.
В обґрунтування прийнятого рішення слідчий суддя вказав, що скарга на бездіяльність слідчого подана після закінчення строку, передбаченого ч. 1 ст. 304 КПК України.
При цьому слідчий суддя не знайшов підстав для задоволення клопотання про поновлення пропущеного строку на оскарження бездіяльності слідчого, вказавши, що в обґрунтування поновлення строку на звернення до суду з вказаною скаргою скаржник не зазначає жодних обставин, які б свідчили про поважність причин пропуску такого строку, а його посилання на отримання ним листа з Головного слідчого управління Служби безпеки України тільки 15.02.2017 року, з якого він дізнався про невнесення до ЄРДР відомостей за його заявою про злочин від 24.01.2017 року, не свідчать про дотримання ним положень ст. 304 КПК України.
______________________________________
Справа №11-сс/796/1534/2017 Головуючий у першій інстанції ОСОБА_6
Категорія: ст. 304 КПК України Доповідач ОСОБА_1 .
Крім того, ст.ст. 214, 303, 304 КПК України не містять положень згідно з якими право на оскарження бездіяльності слідчого, прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР виникає лише після отримання будь-якої письмової відмови у внесенні відомостей до ЄРДР.
Не погодившись з таким рішенням, представник Державного підприємства «Науковий центр точного машинобудування» ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій, вважаючи ухвалу слідчого судді незаконною, просить її скасувати та призначити новий розгляд у суді першої інстанції.
В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що суд, повернувши скаргу з підстав пропуску строку на оскарження, оскільки заяву про вчинення злочину було подано начальнику Департаменту контррозвідки СБ України 24.01.2017 року, а до суду скарга на бездіяльність була подана лише 15.02.2017 року, залишив поза увагою той факт, що ДП «НЦТМ» оскаржує бездіяльність слідчого Головного слідчого управління СБУ, а не начальника контррозвідки, це різні підрозділи, які мають свою специфіку роботи та мають різні повноваження.
Зокрема зазначає, що дійсно 25.01.2017 року спочатку було надіслано заяву про злочин до Департаменту контррозвідки СБУ щодо протиправних дій співробітника СБУ, яка датована 24.01.2017 року, але 08.02.2017 року було отримано відповідь від Департаменту контррозвідки СБУ від 28.01.2017 року про те, що у відповідності до ст.ст. 214, 216 КПК України, заяву про злочин від 24.01.2017 року направлено 28.01.2017 року до Головного слідчого управління СБ України з метою прийняття рішення по суті, оскільки саме слідчий має повноваження відкрити кримінальне провадження.
Тому, отримавши 15.02.2017 року відповідь слідчого про відмову у відкритті кримінального провадження, бездіяльність слідчого було оскаржено в межах 10-ти денного строку з дня складання ним необґрунтованої відмови у відкритті кримінального провадження, однак слідчий суддя не розібрався зі суб`єктним складом правовідносин, що свідчить про неповноту судового розгляду.
Також слідчим суддею, як підставу для повернення скарги заявнику, було зазначено і неподання скаржником до матеріалів справи підтвердження звернення представника ДП «НЦТМ» з вказаною заявою про злочин до Департаменту контррозвідки СБ України, але є таке підтвердження у вигляді рекомендованого повідомлення про вручення, яке до суду першої інстанції не надавалося, оскільки в наданому суду листі Департаменту контррозвідки чітко вказано безспірний факт про надходження до департаменту заяви про злочин від ДП «НЦТМ» від 24.01.2017 року.
Крім того, щодо зазначення слідчим суддею того, що ст.ст. 214, 303, 304 КПК України не містять положень згідно з якими право на оскарження бездіяльності слідчого, прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР виникає лише після отримання будь-якої письмової відмови у внесенні відомостей до ЄРДР, то лист СБУ в цьому випадку не є предметом оскарження, а є джерелом, з якого заявнику стало відомо про невнесення до ЄРДР викладених у його заяві відомостей про кримінальне правопорушення, при цьому такої ж правової позиції дотримується і ВССУ в узагальненнях «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування.
Тому, на думку апелянта, суд ухвалив рішення на підставі припущень, оскільки в матеріалах справи відсутні докази які могли б свідчити про те, що скаржник раніше дізнався про відмову слідчого СБУ у відкритті кримінального провадження.
Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, пояснення представника ДП «НЦТМ»ОСОБА_5 на підтримку доводів апеляційної скарги, вивчивши матеріали судового провадження за скаргою та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні заявником, потерпілим, його представником чи законним представником може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Згідно ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 КПК України, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.
Втой же час, відповідно до ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Разом з тим, пропущений із поважних причин процесуальний строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду, як це передбачено ч. 1 ст. 117 КПК України.
Поновлення процесуального строку за своєю правовою природою передбачає встановлення учасникам кримінального провадження додаткового проміжку часу для вчинення процесуальної дії за умови пропуску строку з поважних причин.
Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу.
Як вбачається з матеріалів провадження за скаргою, 16 лютого 2017 року представник Державного підприємства «Науковий центр точного машинобудування» звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва зі скаргою на бездіяльність слідчого, в якій просив, визнавши протиправною бездіяльність слідчого Головного слідчого управління Служби безпеки України, зобов`язати його відкрити кримінальне провадження за фактами, викладеними у заяві про злочин.
Між тим, до матеріалів скарги копія заяви про злочин представником Державного підприємства «Науковий центр точного машинобудування» додана не була, але за змістом скарги таку заяву було подано 25 січня 2017 року до Департаменту контррозвідки Служби безпеки України.
Згідно з приписами ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий або прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.
Тому, оскільки представник Державного підприємства «Науковий центр точного машинобудування» лише 16 лютого 2017 року звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва зі скаргою на бездіяльність слідчого Головного слідчого управління Служби безпеки Українищодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про злочин, то слідчий суддя прийшов до правильного висновку, що скарга на бездіяльність слідчого представником Державного підприємства «Науковий центр точного машинобудування» подана з пропуском передбаченого законом строку на її оскарження.
При цьому слідчим суддею не знайдено підстав для поновлення представнику Державного підприємства «Науковий центр точного машинобудування» процесуального строку на оскарження бездіяльності слідчого, оскільки ним не надано підтвердження щодо часу отримання листа Департаменту контррозвідки СБ України за №2/4/402145 від 28.01.2017 року, яким повідомлено про направлення 28.01.2017 року заяви про злочин до Головного слідчого управління СБ України, як не надано підтвердження і його посиланням на отримання 15.02.2017 року листа з Головного слідчого управління СБ України №6/706 від 06.02.2017 року щодо відсутності підстав для внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення за його заявою про злочин, які до того ж не свідчать про дотримання положень ст. 304 КПК України, а відтак, і про поважність причин пропуску цього строку.
Таке рішення суду першої інстанції колегія суддів вважає законним та обґрунтованим і з ним погоджується, оскільки за змістом ст. 214, ч. 1 ст. 304 КПК України початок строку на оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, не пов`язується з часом отримання особою будь-якої інформації щодо наслідків розгляду її заяви, а зумовлений виключно часом подання такої заяви чи повідомлення.
Натомість, окрім часу фактичного отримання повідомлення Головного слідчого управління СБ України щодо відсутності підстав для внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення за його заявою про злочин 15 лютого 2017 року, інших об`єктивних причин, які завадили представнику Державного підприємства «Науковий центр точного машинобудування» протягом десяти днів, по спливу доби від часу звернення із заявою про злочин, оскаржити до суду бездіяльність слідчого по невнесенню відповідних відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, представником Державного підприємства «Науковий центр точного машинобудування» ні у скарзі, ні в апеляційній скарзі не наведено, а відтак, на переконання колегії суддів, слідчий суддя правильно повернув його скаргу за пропуском ним строку на оскарження такої бездіяльності слідчого.
Переконливих доводів на спростування цих правильних висновків слідчого судді щодо відсутності підстав для поновлення процесуального строку на оскарження бездіяльності слідчого представником Державного підприємства «Науковий центр точного машинобудування» в апеляційній скарзі не наведено, а його посилання в апеляційній скарзі на наявність підтвердження звернення із заявою про злочин та отримання листів Департаменту контррозвідки СБ України за №2/4/402145 від 28.01.2017 року та Головного слідчого управління СБ України №6/706 від 06.02.2017 року з наданням копій цих документів колегією суддів до уваги не приймаються, оскільки до слідчого судді вони не подавались і відповідно не були предметом його розгляду.
Між тим, слід вказати й про те, що при поверненні представнику Державного підприємства «Науковий центр точного машинобудування» скарги, він не лише не позбавлений можливості оскаржити бездіяльність по невнесенню відповідних відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про злочин, подавши належним чином вмотивоване клопотання про поновлення строку на її оскарження, а й повторно звернутися із заявою, повідомленням про злочин в порядку ст. 214 КПК України, з наведенням достатніх посилань на наявність підстав для початку досудового розслідування, зокрема - обставини, час, місце, мотиви, наслідки вчинення кримінальних правопорушень, з вказівкою в заяві на наявність в діях певних осіб ознак цих злочинів, та, у разі невнесення по ній відомостей до ЄРДР, оскаржити бездіяльність слідчого в порядку ст. 303 КПК України з дотриманням строків, встановлених ч. 1 ст. 304 КПК України.
За викладеним, колегія суддів вважає, що ухвала винесена з додержанням вимог кримінального процесуального закону, і слідчим суддею обґрунтовано прийнято рішення про повернення скарги, а тому апеляційну скаргу Державного підприємства «Науковий центр точного машинобудування» слід залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді - без змін.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 404, 407 КПКУкраїни, колегія суддів,
апеляційну скаргу Державного підприємства «Науковий центр точного машинобудування» залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 21 лютого 2017 року, якою повернуто представнику Державного підприємства «Науковий центр точного машинобудування» його скаргу на бездіяльність слідчого Головного слідчого управління Служби безпеки України щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - без змін.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

_________________ __________________ __________________
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3