Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/9727/16-к
Провадження № 1-кп/644/146/17

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"26" січня 2017 р. Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі : головуючого - судді ОСОБА_1 , за участю: секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури - ОСОБА_3 , представника потерпілого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 , захисника обвинуваченого ОСОБА_6 ОСОБА_7 , обвинуваченого ОСОБА_6 ,
ВСТАНОВИВ:
Згідно інформації, внесеної в систему автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.12.2016 р. обвинувальний акт відносно ОСОБА_6 ( справа № 644/9727/16-к; № провадження 1/кп/644/594/16, Суть судової справи : Умисне тяжке тілесне ушкодження) розподілено судді ОСОБА_1 ..
Суд, ознайомившись з обвинувальним актом та доданими до нього матеріалами, вважає, що обвинувальний акт відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України, слід повернути прокурору з наступних підстав.
Згідно ст. 314 ч.3 п.3 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України.
Відповідно до п.5 ч.2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт повинен містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.
Статтею 91 КПК України передбачено, що у кримінальному провадженні підлягають доказуванню подія кримінального правопорушення (місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.
Як з`ясовано, описова частина обвинувального акту не містить приводів та підстав початку досудового розслідування в повному об`ємі, а саме : спосіб та наслідки кримінального правопорушення, вчиненого саме ОСОБА_6 , тобто обставини, які прокурор вважає встановленими як факт, відсутнє посилання на докази, якими підтверджується кожна обставина, є лише посилання на висновок судово-медичної експертизи № 1048- А/16 від 05.09.2016 року, тобто лише на цей доказ щодо ступеню тяжкості тілесних ушкоджень, посилання на інші докази, що підтверджують кожну обставину, викладену в акті та яку прокурор вважає доведеною, - відсутні.
Механізм нанесення тілесних ушкоджень, в порушення вимог ст. 291 ч.2 п.5 КПК України не виписаний. Таке формулювання - « нанесли не менше 20-ти ударів руками по різним частинам тіла ОСОБА_4 » є не конкретним, в обвинуваченні, за належних підстав до цього, повинно бути зазначено, який саме механізм спричинення тілесних ушкоджень, послідовність нанесення ударів, внаслідок яких наступили саме такі наслідки, причинний зв`язок між ними, які удари та хто з них ( які «нанесли») та в які частини тіла.
Таким чином, характер інкримінованого порушення не розкритий, тому не зазначено обставин, що вказують на наявність необхідної ознаки об`єктивної сторони злочину причинного зв`язку між цим діянням і наслідками, акт не містить зазначення мети вчинення кримінального правопорушення.
Судом, під час проведення підготовчого судового засідання по зазначеній справі виявлено, що передчасно, без належного встановлення саме фактичних обставин, а не поверхневих даних щодо зазначеної події у зазначеній справі, обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, поспіхом, без врахування доказів, які вважали за неохідне зібрати як потерпілий так і захсит, без з`ясування причинного зв`язку між встановленими медичними закладами ушкодженнями здоров`я потерпілого та діями підозрюваного ОСОБА_6 під час події 15.05.2016 року, було спрямовано до суду. Крім того потерпілий через свого представника наполягає на тому, що відносно нього цей злочин вчинено іншою особою, з відповідною заявою звернувся до правоохоронних органів і така заява внесена у ЄРДР, категорично незгоден із інкримінуванням зазначених дій саме обвинуваченому ОСОБА_6 органом досудового розслідування, не згоден з описом обставин події у обвинувальному акті, стверджує,що фактичні обставини цієї події є зовсім іншими, що йому нанесено тілесні ушкодження іншою особою.
Законодавець передбачив у ст. 291 КПК України вимоги щодо обвинувального акту, зокрема ч.2 п.5 цієї статті зобов`язує слідчого та/або прокурора викласти фактичні обставини кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими та сформулювати обвинувачення, для того щоб забезпечити справедливий розгляд справи ( з дотриманням принципів верховенства права, законності, рівенства сторін, диспозитивності, забезпечення права на захист, змагальності сторін, безпосередності дослідження показань, речей і документів, гласності та відкритості), тому такий обов`язок покладається на орган досудового розслідування, з тим щоб виключити суттєві порушення КПК України, що в противному випадку може призвести до порушення права на справедливий суд, при чому як обвинуваченого так і потерпілого.
Враховуючи наведене, суд знаходить виклад фактичних обставин кримінального правопорушення та формулювання обвинувачення неконкретизованим та таким, від якого неможливо здійснювати якісний захист стороною захисту, за яким неможливо здійснити захист повною мірою інтересів потерпілого, що може призвести як до порушення права підозрюваного, обвинуваченого на захист, так і до неможливості повною мірою реалізувати потерпілим свої законні права та захист інтересів у кримінальному провадженні.
Таким чином, обвинувальний акт та додані до нього матеріали, не відповідають вимогам, встановленим нормами КПК України, а тому, у відповідності до п.3 ч.3 ст. 314 КПК України обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору.
У зв`язку з висновком щодо повернення акту прокурору, клопотання про виклик свідків прокурора, передчасне, підлягає відхиленню.
У зв`язку з відсутністю клопотань учасників судового провадження під час підготовчого судового засідання щодо обрання, зміни чи скасування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі і запобіжного заходу, обраного щодо обвинуваченого, відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України такі заходи вважаються продовженими.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 91, 291, 314 КПК України,суд,-
ПОСТАНОВИВ:
Застосування заходів забезпечення кримінального провадження вважати продовженими.
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції протягом 7 днів з дня її оголошення.
Головуючий суддя