Справа №635/3486/17
Провадження №1-кп/635/660/2017
У Х В А Л А
29 червня 2017 року Харківський районний суд Харківської області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,
прокурора Кас? ОСОБА_2 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
секретар судових засідань ОСОБА_5 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт. Покотилівка Харківського району Харківської області кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.187 КК України,-
В С Т А Н О В И В :
В провадженні Харківського районного суду Харківської області знаходиться вищевказане кримінальне провадження.
В ході проведення підготовчого судового засідання прокурором Кас? ОСОБА_2 заявлене клопотання про продовження строків тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п.1,5 ч.1 ст. 177 КПК України, які дають підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду та продовжувати скоювати аналогічні тяжкі та/ або особливо тяжкі кримінальні правопорушення. В обґрунтування клопотання про продовження строків тримання під вартою посилався на те, що ОСОБА_4 вчинив тяжкий умисний злочин, ніде не працює, за місцем реєстрації не мешкає, не має законних джерел заробітку та стійких соціальних зв`язків, раніше вчиняв корисливі злочини, в зв`язку з чим прокурор вважає, що запобігання вказаним вище ризикам шляхом застосування до обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів є неможливим.
Обвинувачений ОСОБА_4 в підготовчому судовому засіданні заперечував проти продовження строку тримання під вартою та просив змінити його на більш м`який.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 - ОСОБА_6 у підготовчому судовому засіданні заперечував проти продовження строку тримання під вартою обвинуваченого з підстав недоведеності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які вказані в клопотанні прокурора, а також зазначив, що клопотання прокурором заявлене з порушенням вимог ст.331 КПК України.
При вирішенні клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою суд виходить з наступного.
Ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 20 червня 2017 року раніше обраний ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із застосуванням засобу електронного контролю змінено на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державнй установі «Харківська установа виконання покарань (№27)» зі строком дії до 30 червня 2017 року.
Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 закінчується 30 червня 2017 року.
При зміні ОСОБА_4 запобіжного заходу на тримання під вартою судом було встановлено існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, суду; знищення, сховання або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконний вплив на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні та вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому він підозрюється.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу.
При цьому, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Характер та фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_4 злочину, свідчить про підвищену суспільну небезпеку. Санкція ч. 1 ст. 187 КК України передбачає покарання у виді від трьох до семи років позбавлення волі. У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшують ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» від 26 липня 2001 року Європейським судом з прав людини зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.
Вирішуючи питання про продовження строків тримання під вартою, суд оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі тяжкість злочину, який відповідно до ст. 12 КК України відноситься до тяжкого злочину, суспільну небезпечність злочину, який інкримінується обвинуваченому, дані про особу обвинуваченого, які викладені в ухвалі про зміну запобіжного заходу з цілодобового домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Як встановлено судом, ОСОБА_4 раніше судимий, у тому числі за скоєння тяжкого злочину, порушив умови раніше обраного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, досудове розслідування відносно нього зупинялось в зв`язку з переховуванням підозрюваного ОСОБА_4 . Таким чином, суд вважає доведеним існування ризиків, передбачених п.п.1,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме переховування від органів досудового розслідування та/або суду; вчинення іншого кримінального правопорушення, на які посилається прокурор в обгрунтування клопотання про продовження строку тримання під вартою.
Вищевказані обставини свідчать про неможливість запобігання встановленим ризикам шляхом застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.
Доводи захисника про порушення прокурором вимог ст.331 КПК України при поданні клопотання про продовження строку тримання під вартою суд до уваги не приймає, оскільки зазначена норма Закону регулює питання обрання, скасування, зміни або продовження запобіжного заходу в ході судового розгляду. Питання продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в ході підготовчого судового засідання вирішується відповідно до вимог розділу другого КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 197, 199, 315 КПК України, суд, -
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 строк тримання під вартою в Державній установі «Харківська установа виконання покарань (№27)» на 60 днів - до 27 серпня 2017 року.
У задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на більш м`який відмовити.
Встановити строк дії ухвали до 27 серпня 2017 року.
Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1