Провадження № 1-кс/554/8887/2016
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 грудня 2016 року м. Полтава
Октябрський районний суд міста Полтави у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2
прокурора - ОСОБА_3
слідчого- ОСОБА_4
підозрюваного - ОСОБА_5
захисника -. ОСОБА_6
розглянувши старшого слідчого в ОВС СУ ГУ НП в Полтавській області капітан поліції ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, не одруженого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,
який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000677 від 03 грудня 2016 року, за ознаками ч. 3 ст. 369 КК України

В С Т А Н О В И В:
Старший слідчий в ОВС СУ ГУ НП в Полтавській області капітан поліції ОСОБА_4 звернулася до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , підозрюваного вчиненні кримінального правопорушення, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000677 від 03 грудня 2016 року, за ознаками ч. 3 ст. 369 КК України. У клопотанні орган досудового розслідування необхідність прийняття такого рішення аргументував наступним.
02.03.2016 року, до ГУ НП в Полтавській області надійшли рапорти старшого слідчого Великобагачанського ВП Миргородського ВП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_7 та начальника Великобагачанського ВП Миргородського ВП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_8 , про те, що громадяни ОСОБА_5 , пропонує надати неправомірну вигоду слідчому Великобагачанського ВП Миргородського ВП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_7 за вирішення питання з приводу повернення вилученого транспортного засобу.
По даному факту СУ ГУ НП в Полтавській області 03.12.2016 року внесено відомості до ЄРДР за №0000677, за попередньою правовою кваліфікацією ч. 3 ст. 369 КК України.
Відповідно до показів ОСОБА_7 , громадянин ОСОБА_5 пропонує надати йому неправомірну вигоду за повернення вилученого автомобіля марки «Фольцваген пасат» д.н.з. НОМЕР_1 по кримінальному провадженні № 0000444.
15.12.2016 року громадянин ОСОБА_5 близько 21 години 35 хвили в приміщенні кабінету № 8 Великобагачанського ВП Миргородського ВП ГУНП в Полтавській області надав неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів в розмірі 600 доларів США старшому слідчому Великобагачанського ВП Миргородського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_7 за повернення вилученого в рамках розслідування кримінального провадження автомобіля марки «Фольцваген пасат»
Таким чином своїми умисними діями, які виразилися у пропозиції службовій особі, яка займає відповідальне становище, надати їй неправомірну вигоду, а так само наданні такої вигоди за невчинення службовою особою в інтересах того, хто пропонує, та надає таку вигоду, будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища, ОСОБА_5 , вчинив злочин, передбачений ч.3 ст.369 КК України.
15.12.2016 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.369 КК України.
У вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України підозрюється: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українець, громадянин України, не одружений, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , якому 16.12.2016 року було пред`явлено повідомлення про підозру у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення.
Вина підозрюваного ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме:
-Рапортом ОСОБА_7
-Рапортом ОСОБА_8
-Протоколами допиту свідка ОСОБА_7
-Протоколом обшуку службового кабінету № 8 Великобагачанського ВП Миргородського ВП ГУНП В Полтавській області від 15-16.12.2016 року
В діях ОСОБА_5 вбачається склад кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 3 ст. 369 КК України.
Наразі виникає необхідність у проведенні подальших слідчих дій по даному кримінальному провадженню, тому вплив підозрюваного ОСОБА_5 може зашкодити проведенню всебічного, повного та об`єктивного досудового розслідування.
Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити з підстав в ньому наведених та наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити, в повному обсязі, наголосив на наявності ризиків зазначених слідчим в клопотанні про обрання запобіжного заходу. Також просив суд визначити підозрюваному розмір застави в сумі 80 мінімальних заробітних плат, вважає що даний розмір застави є співмірним до майнового стану підозрюваного та зумовить його належну процесуальну поведінку.
Підозрюваний вину визнає, проти задоволення клопотання заперечує, просить застосувати до нього інший запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою з огляду на те, що на його утриманні є батьки похилого віку та малолітня дитина.
Захисник підозрюваного в судовому засіданні підтримав позицію свого підзахисного, та просив відмовити у задоволенні клопотання з огляду на те, що ризики наведені слідчим в клопотанні не доведені, також просив не застосовувати до підозрюваного запобіжний захід, пов`язаний з триманням під вартою та застосувати більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт.
Заслухавши слідчого, прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Частиною 1 статті 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.02.2010 року у справі „ Гарькавий проти України" зазначив, що особа не може бути позбавлена або не може позбавлятися свободи, крім випадків, встановлених у п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.
У відповідності до ст. 5 п. „С" Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, нікого не може бути позбавлено свободи інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, і в таких випадках, як: законний арешт або затримання особи, здійснені з метою припровадження її до встановленого законом компетентного органу на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо є розумні підстави вважати за необхідне запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.
Таким чином, право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене, але тільки на підставах та в порядку, які чітко визначені в законі.
Суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст. 177, 178, 183 КПК України.
Згідно з ч. 1, 3 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Суд, у відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, враховує дані про особу підозрюваного ОСОБА_9 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, що відноситься до категорії тяжких, за яке законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі до 8 років, враховуючи наявність ризиків, оскільки усвідомлюючи невідворотність покарання, так як вже раніше був судимий за корисні злочини, маючи на даний час не зняту та не погашену у встановленому законом судимість, тобто вчинив злочин повторно, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та продовжив свою злочинну діяльність, може незаконно впливати на потерпілих, свідків. А також те, що підозрюваний не має постійного джерела прибутку, оскільки офіційно не працює, міцних соціальних зв`язків немає, може перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином.
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого та необхідність застосування щодо підозрюваного виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У відповідності до ч.1 ст.197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
Одночасно, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує не доведеність на даний момент стороною обвинувачення наявності обставин, передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України, а відтак вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
У відповідності до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів мінімальної заробітної плати щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину.
Враховуючи особу підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України у вигляді двадцяти розмірів мінімальної заробітної плати, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та зумовити його належну процесуальну поведінку.
Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та до суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 131, 132, 176-179, 183, 193,196-197, 199, 205, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУ НП в Полтавській області капітана поліції ОСОБА_4 - задовольнити.
Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, не одруженого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді у виді тримання під вартою у межах строку тримання під вартою, передбаченого ч. 1 ст. 197 КПК України, який обчислювати з 21 год. 40 хв. 15.12.2016 року.
Кінцевим днем тримання під вартою визначити 13.02.2017 року, до 21 год. 40 хв.
Розмір застави визначити у межах 20 (двадцяти) мінімальних заробітних плат, що становить 27 560 (двадцять сім тисяч п`ятсот шістдесят) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: отримувач: ТУ ДСАУ в Полтавській області, р/р 5950 в ДКСУ м. Київ, ЗКПО 26304855, МФО 820172, призначення платежу: застава, № ухвали суду, прізвище, ім`я, по - батькові платника застави.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та до суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю. У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Полтавської області протягом п`яти днів з часу проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1