Справа № 379/248/17
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20.02.2017 м.Тараща

Слідчий суддя Таращанського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участю слідчого СВ Таращанського ВП Миронівського ВП ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 ,

секретаря: ОСОБА_3 ,

розглянув клопотання слідчого СВ Таращанського ВП Миронівського ВП ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 про арешт тимчасово вилученого майна, внесене в кримінальному провадженні № 0000062 від 19.02.2017 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Клопотання надійшло до суду 20 лютого 2017 року.

Суд перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, та дослідивши докази по даних матеріалах,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Таращанського ВП Миронівського ВП ГУНП в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_2 подав до Таращанського районного суду Київської області клопотання, погоджене прокурором Таращанського відділу Кагарлицької місцевої прокуратури юристом 2 класу ОСОБА_4 , про арешт тимчасово вилученого майна.

В обґрунтування клопотання слідчим зазначено, що 19.02.2017 до Таращанського ВП Миронівського ВП ГУНП в Київській області з письмовою заявою звернулась ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що в період часу з 29.12.2016 року по 08.01.2017 року, невстановлена особа, шляхом пошкодження замка на вхідних дверях, проникла до приміщення будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 звідки таємно від оточуючих здійснила крадіжку чавунної плити пічного опалення та двох металевих серпів, які належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительці АДРЕСА_1 . Своїми діями невстановлена особа завдала ОСОБА_5 матеріальної шкоди

19.02.2017 року, у ході проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 в приміщенні будинку, який належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виявлено і вилучено чавунну плиту пічного опалення та два металеві серпи.

У ході надання пояснення ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , повідомив, що січня місяця 2017 року, точної дати він не пам`ятає, він викрав чавунну плиту пічного опалення та два металеві серпа з приміщення будинку ОСОБА_5 , який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

З урахуванням викладеного, у сторони обвинувачення є достатні підстави вважати, що вказане майно, тобто чавунна плита пічного опалення та два металеві серпа виявлені у ході огляду місця події, мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та можуть бути використані як доказ фактів і обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Згідно зі ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Метою арешту вилучених речей є забезпечення їх збереження як речових доказів.

Арештувати належить виявлені та вилучені 19.02.2017 у ході огляду місця події, за адресою: АДРЕСА_2 , а саме: чавунну плиту пічного опалення та два металеві серпа.

Документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати у ході досудового розслідування, зокрема на чавунну плиту пічного опалення та два металеві серпа, не встановлені. Разом з цим, 20.02.2017 року, в ході пред`явлення речей для впізнання, потерпіла ОСОБА_5 впізнала викрадені в неї чавунну плиту пічного опалення та два металеві серпа за особливими ознаками.

В судовому засіданні слідчий дане клопотання підтримав і просить задовольнити його.

Заслухавши слідчого, дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

В даному випадку підставою для арешту виявлених та вилучених 19.02.2017 у ході огляду місця події речей є достатність підстав та розумних підозр вважати, що вони є доказом вчинення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Таким чином ч. 1 ст. 170 КПК України передбачає накладення арешту на чавунну плиту пічного опалення та два металеві серпа , як на майно, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину та не вимагає щоб власник даного майна мав статус підозрюваного.

Згідно із ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку ст.ст. 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Беручи до уваги викладене, з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження, забезпечення виконання всіх експертиз та слідчих дій, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, запобігання спробам перешкоджання у встановленні істини, дане клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 40, 131, 132, 170, 171, 172, 175, 309, 395 КПК України, -

УХВАЛИВ :

Клопотання слідчого СВ Таращанського ВП Миронівського ВП ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 про арешт тимчасово вилученого майна - задовольнити.

Накласти арешт на вилучені 19.02.2017 у ході огляду місця події предмети, що мають значення речових доказів у кримінальному провадженні № 0000062 від 19.02.2017, а саме: чавунну плиту пічного опалення; два металеві серпа.

Арештоване майно зберігати в камері зберігання речових доказів Таращанського ВП Миронівського ВП ГУНП в Київській області.
Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Таращанського РВ ГУ МВС України в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Київської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя:ОСОБА_1