У Х В А Л А Справа № 620/411/17
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13.07.2017 року Зачепилівський районний суд Харківської області у складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,.
при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в сел. Зачепилівка Харківської області клопотання ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про скасування арешту майна,-
Від ОСОБА_4 та ОСОБА_5 надійшло клопотання про скасування накладеного арешту майна у зв`язку з відшкодуванням шкоди, завданої самовільним зайняттям вказаних земельних ділянок.
В обґрунтування клопотання ОСОБА_4 та ОСОБА_5 зазначили, що вони працюють на посаді агронома у ТОВ «Новий сад» та повинні були контролювати посів пшениці за межами населеного пункту на території Миколаївської та Забаринської сільських рад Зачепилівського району Харківської області. Але належним чином не вдалося проконтролювати посів сільськогосподарських культур та було засіяно земельні ділянки, документи на які ще не виготовлено. Після того як стало відомо про порушене кримінальне провадження по факту самовільного зайняття земельних ділянок та накладення арешту на врожай пшениці, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 було внесено грошові кошти на рахунок державного бюджету по коду бюджетної класифікації 24062200 за шкоду заподіяну самовільним зайняттям земельних ділянок площею 37.8 га., 50.25га. та 2.2 га.
До клопотання додано: копію платіжного доручення № 3276 від 13.07.2017 року про сплату ОСОБА_4 54 494,49 грн., копію платіжного доручення № 3274 від 13.07.2017 року про сплату ОСОБА_5 72 500,74 грн. та копію платіжного доручення № 3275 від 13.07.2017 року про сплату ОСОБА_5 3 171,64 грн..
В судовому засіданні ОСОБА_4 та ОСОБА_5 підтримали клопотання, просять суд скасувати арешт майна накладений ухвалою слідчого судді від 07.07.2017 року. Пояснили, що ними по спеціальній програмі в мережі інтернет було прораховано збитки, завдані самовільним зайняттям земельних ділянок та були сплачені відповідні суми до державного бюджету. Крім того заявники ОСОБА_4 та ОСОБА_5 вказали, що вважають себе володільцями врожаю пшениці та соняшнику, які зростають на арештованих земельних ділянках у зв`язку з тим, що витрачені значні кошти на посівний матеріал та проведення польових робіт, тому на їх думку вони мають право у відповідності до ст.. 174 КПК України звернутись до суду з клопотанням про скасування арешту.
Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечив проти скасування арешту майна, вважає, що є всі підстави для подальшого застосування арешту на час досудового розслідування кримінального провадження.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, вислухавши учасників справи, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню, з огляду на наступне.
Так, відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування такого рішення.
Відповідно до ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець, які не були присутні при розгляді клопотання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю чи частково. Арешт може бути скасовано повністю чи частково, якщо буде доведено, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно з приміткою до ст.. 197-1 КК України шкода, передбачена частиною першою цієї статті, визнається значною, якщо вона у сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.
Відповідно до пункту 5 підрозділу 1 розділу ХХ Податкового кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.
У 2017 році податкова соціальна пільга становить для будь-якого платника 800 грн. (50% розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи у розрахунку на місяць, встановленому законом на 1 січня звітного податкового року). Тобто для настання кримінальної відповідальності необхідна шкода у мінімальній сумі 80 000 грн.
Вирішуючи питання щодо скасування арешту майна, а саме сільськогосподарської культури пшениці (врожай 2017 року) , на території Миколаївської та Забаринської сільських рад Зачепилівського району Харківської області, слідчий суддя враховує розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та вважає, що об`єктивно відпала потреба в подальшому застосуванні цього заходу, оскільки майнова шкода, завдана державі, на даний час відшкодована.
В силу ст. 309 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду клопотання про скасування арешту самостійному оскарженню не підлягає.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 174, 372 КПК України, суд -
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про скасування арешту майна - задовольнити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1