Справа № 396/1915/16-к
Провадження № 1-кп/396/26/17
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27.03.2017 року Новоукраїнський районний суд Кіровоградської області
в складі: головуючого-судді ОСОБА_1
з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,
ОСОБА_4 обвинувачується у незаконному вирощуванні конопель, тобто кримінальному правопорушенні, передбаченого ч.1 ст.310 КК України та за ч.1 ст.309 КК України, тобто у незаконному зберігання наркотичних засобів без мети збуту.
Сторона обвинувачення вважає доведеним той факт, що 30.09.2016 року, близько 12 год. працівниками Новоукраїнського ВП ГУНП в Кіровоградській області, під час розгляду заяви ОСОБА_6 за фактом насильства в сім`ї ОСОБА_4 , здійснено виїзд на АДРЕСА_1 , де офіцером поліції ОСОБА_7 виявлено посів конопель в кількості 25 рослин на присадибній ділянці вищевказаного домоволодіння. Під час проведення огляду місця події рослини конопель в кількості 25 рослин вилучено та упаковано до полімерного непрозорого пакету.
Згідно висновку судово-хімічної експертизи №768 від 10.10.2016 року надані на дослідження рослини являються нарковмісними рослинами роду конопель, що містять психотропну речовину тетрагідроканнабінол, тобто є наркотичними засобами.
ОСОБА_4 інкримінується вирощування рослин конопель для власних потреб.
Крім цього, сторона обвинувачення вважає доведеним той факт, що 30.09.2016 року, під час огляду місця події за адресою АДРЕСА_1 у складському приміщенні виявлено та в подальшому вилучено 7 пластикових пляшок із рідиною та каністру синього кольору, яка також наповнена рідиною з різким характерним запахом ацетону. Згідно висновку судово-хімічної експертизи №767 від 12.10.2016 року, надана на дослідження рідина жовто-коричневого кольору, яка знаходилася в пляшках, і рідина в каністрі є особливо небезпечним наркотичним засобом - концентратом макової соломи (опій екстракційний), маса якого в перерахунку на суху речовину становить 6,31 г.
ОСОБА_4 інкримінується зберігання наркотичних засобів для власних потреб без мети збуту.
Допитаний в судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 пояснив, що із народження проживає за адресою АДРЕСА_1 , в даний час проживає разом із батьками та дружиною, на подвір`ї вказаного домоволодіння росла дика конопля, яку він постійно виривав та викидав, конопля росла під горіхом. Розчинник він знайшов у балці, яким спалював бадилля, а каністра була з-під масла. Конопля росла при вході у двір зліва, було вилучено 25 кущів коноплі, близько двох метрів висоти, поруч росла розсада, квіти, під горіхом нічого не росло, крім коноплі. Він перебуває на обліку як наркозалежна особа, лікувався від наркоманії. У нього із матір`ю стався конфлікт, і вона поскаржилась на нього до відділу поліції, працівники поліції прийшли у двір і самовільно почали обшук. Він працював на підробітках у м. Києві з весни по осені 2016 року, город обробляє мати. Скаргу на нього також подавав у 2016 році його батько. Влітку 2016 року у літній кухні проживав якийсь квартирант ОСОБА_8 .
Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_9 пояснив, що в той день йому подзвонив працівник поліції Картушан, пояснив, що ОСОБА_4 вчинив насильство в сім`ї, і він після виїзду на місце пригоди виявив на присадибній ділянці кущі коноплі. Після цього виїхала слідчо-оперативно група, представники міської ради, і слідчий у їх присутності, з дозволу власника будинку, здійснив огляд місця події, під час якого було виявлено та вилучено кущі коноплі, пляшки із коричневою рідиною із різким запахом та насіння маку. ОСОБА_4 намагався перешкодити працівникам поліції, погрожував розправою, хотів підпалити балон із газом. Рослини коноплі росли на присадибній ділянці біля будинку, висотою близько 2 метрів, діаметром близько 5 см, присадибна ділянка була огороджена та без бур`яну.
ОСОБА_4 погрожував, що вона буде відповідати за все, потім було з`ясовано, що він є наркозалежним. Мати скаржилась, що останній вчиняє з нею сварки, також на нього були скарги від його батька. Він намагався знищити рослини коноплі, в пакеті у відрі був мак, ОСОБА_4 його розкидав, у каністрі був розчинник із різким запахом. Не може пригадати, які права роз`яснювали обвинуваченому під час огляду місця події.
Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_10 пояснив, що під час огляду місця події були присутні поняті, мати ОСОБА_4 повідомила, що останній схильний до вживання наркотиків, під час огляду місця події у встановленому порядку було вилучено каністру із розчинником, рослини коноплі зеленого кольору заввишки 2-х метрів, деякі гілки коноплі були обламані. Конопля росла на ділянці біля будинку, рослини були оброблені, без бур`яну. ОСОБА_4 був агресивний і говорив, що конопля йому не належить, проте інші мешканці цього домоволодіння говорили, що цим займається саме ОСОБА_4 , останній ображав свою матір і працівників поліції, мати скаржилась, що син поводить себе агресивно, говорила, що являється власником цього житлового будинку, але фактично проживає за іншою адресою.
Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_7 пояснив, що у нього на розгляді перебувала скарга матері ОСОБА_4 на поведінку останнього з приводу насильства у сім`ї, повідомила, що він вирощує на подвір`ї коноплю, вона дала розписку, в якій висловила згоду на огляд її домоволодіння, він, ОСОБА_7 , побачив на городі коноплю, про що повідомив чергову частину відділу поліції. Незабаром приїхала слідчо-оперативна група, які почали проводити обшук, під час якого було виявлено 25 кущів коноплі, каністру із речовиною коричневого кольору, під час цієї слідчої дії були також працівники поліції ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 . Конопля була зеленого кольору, високою, біля неї щось росло, що саме він не пам`ятає. ОСОБА_4 намагався їм перешкоджати, випускав собак із вольєру.
Свідки ОСОБА_6 і ОСОБА_14 від дачі показань відмовилися, зіславшись на ст.63 Конституції України, повідомивши про те, що являються обвинуваченому відповідно матір`ю та дружиною.
На підтвердження вини обвинуваченого у вчиненні інкримінованих злочинів надані наступні письмові докази:
-картка первинного обліку інформації (а.п.60). згідно якої 30.09.2016 року надійшло повідомлення про виявлення на території домоволодіння АДРЕСА_1 рослин конопель;
-протокол огляду місця події від 30.09.2016 року (а.п.70-78), згідно якого, з участю понятих, було оглянуто територію домоволодіння АДРЕСА_1 , за письмовою згодою власниці ОСОБА_6 (а.п.61-65) та в подальшому санкціонованому ухвалою від 01.10.2016 року про проведення обшуку (а.п.68-69), згідно якого на території вказаного домоволодіння виявлено та вилучено 25 кущів рослинного походження, 7 пластикових пляшок, заповнених рідиною та пластикова каністра об`ємом 20 літрів;
-висновки експертів №№767,768 від 10.10.2016 року і 12.10.2016 року, згідно яких надані на експертне дослідження рослини являються нарковмісними рослинами роду конопля, що містять психотропну речовину тетрагідроканабіод, в наданій на експертизу рідині жовто-коричневого кольору виявлено особливо небезпечний наркотичний засіб - концентрат макової соломи (опій екстракційний), маса концентрату макової соломи в перерахунку на суху речовину становить 6,31 г (а.п.81-94);
-постанова про визнання речовими доказами білих поліетиленових мішків, в яких містяться 25 рослин роду конопель і 7 пляшок та пластикова каністра (а.п.102-103).
Відповідно до ст.94 КПК України, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному та неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Відповідно до ст.91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню:
- подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення);
- винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення;
- вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат;
- обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження;
- обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності тощо.
Встановлення винуватості ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованих злочинів можливе за умови доведення стороною обвинувачення наступних обставин:
- факту незаконного зберігання за місцем свого проживання наркотичних засобів чи психотропних речовин у відповідних розмірах, доведення вини обвинуваченого в умисному зберіганні таких речовин (за ч.1 ст.309 КК України);
- факту виявлення на території домоволодіння за місцем проживання обвинуваченого посіву або вирощування снотворного маку чи конопель у відповідних кількостях, доведення вини обвинуваченого в умисному посіві або вирощуванні таких рослин (за ч.1 ст.310 КК України).
Частиною першою статті 84 КПК України передбачено, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.
Суд погоджується із встановленням факту незаконного зберігання за місцем проживання обвинуваченого ОСОБА_4 наркотичного засобу - концентрату макової соломи (опій екстракційний), маса концентрату макової соломи в перерахунку на суху речовину становить 6,31 г, а також факту виявлення на території домоволодіння за місцем проживання обвинуваченого ОСОБА_4 - 25 кущів конопель.
Вказана обставина підтверджується протоколом огляду місця події, проведення якого суд визнає законним, оскільки останній здійснений згідно вимог процесуального законодавства, з участю понятих, в подальшому його проведення санкціоновано ухвалою слідчого судді, огляд був проведений за згодою власника цього домоволодіння, у її присутності, будь-які зауваження від учасників не надходили. Належність вилучених рослин до нарковмісного роду конопель, а вилучена рідина в пляшках до наркотичного засобу - концентрату макової соломи (опій екстракційний), масою на суху речовину 6,31 г. доводиться на підставі висновків експертів, які жодна із сторін не поставила під сумнів.
Таким чином суд погоджується із встановленням самих подій злочинів, оскільки на території домоволодіння, яке належить власниці ОСОБА_6 , та в якому проживають ОСОБА_4 , ОСОБА_14 і ОСОБА_15 (а.п.113), виявлено ознаки кримінальних правопорушень за ч.1 ст.309 і ч.1 ст.310 КК України.
В той же час, суд вважає, що в судовому засіданні не здобуто переконливих, належних і допустимих доказів вини саме обвинуваченого ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованих злочинів, зважаючи на наступне.
Фабула ч.1 ст.309 КК України (незаконне зберігання наркотичних засобів) і ч.1 ст.310 КК України (посів або вирощування снотворного маку чи конопель) передбачає наявність умислу конкретної особи на вчинення зазначених протиправних дій.
Згідно ст.62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.
Європейський суд з прав людини у справі «Саундерс проти Сполученого Королівства» вказував, що рівень певності, якого має досягати суддя за системою «внутрішнього переконання» чи системою «поза межами розумного сумніву», який є важливим для постановлення справедливого рішення, не повинен досягатися шляхом примусу до зізнання.
Отже, обвинувачення повинно довести «кожний факт», пов`язаний із злочином, щоб «не існувало жодної розумної підстави для сумнівів». Правило про тлумачення сумнівів на користь обвинуваченого по суті означає, що жодна з сумнівних обставин не може бути покладена в основу обвинувальних тез по справі, тобто воно висуває вимогу повної і безумовної доведеності обвинувачення. Ця вимога має на меті охорону законних інтересів обвинуваченого і служить гарантією досягнення істини у справі.
Таким чином, правило про тлумачення сумнівів на користь обвинуваченого виступає гарантією не тільки для обвинуваченого, воно служить також гарантією досягнення мети правосуддя. Завдяки даному правилу досягається об`єктивна істина, так як обвинувачення ґрунтується тільки на безсумнівних доказах і безспірних фактах.
Також, в рішенні ЄСПЛ у справі «Коробов проти України» (п.65) зазначено, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.
Згідно з ч.1 ст.92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.
Про це також йдеться у справі «Барбера,Мессеге і Хабардо проти Іспанії» від 06.12.1988 р. (п.146), де Європейський Суд з прав людини встановив, що «принцип презумпції невинуватості вимагає, серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не розпочинали розгляд справи з упередженої думки, що підсудний вчинив злочин, який йому ставиться в вину; обов`язок доказування лежить на обвинуваченні, і будь-який сумнів має тлумачитися на користь підсудного.
Судом надана оцінка показанням свідків працівників поліції ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_7 , які пояснили в судовому засіданні про причетність обвинуваченого, посилаючись на те, що під час огляду місця події ОСОБА_4 та його батьки повідомляли про те, що саме він вирощував рослини коноплі та зберігав пляшки, в яких згодом виявлено наркотичний засіб.
Оцінюючи вказані показання працівників поліції на предмет їх переконливості, допустимості та достовірності, суд виходить із правової позиції ВССУ від 12.11.2015 року у справі №5-2095км15, згідно якої «не можуть бути визнані допустимим доказом показання з чужих слів, якщо вони даються слідчим, прокурором, співробітником оперативного підрозділу або іншою особою стосовно пояснень осіб, наданих слідчому, прокурору або співробітнику оперативного підрозділу під час здійснення ними кримінального провадження. Таким чином, показання свідка (слідчого) у частині наданих йому, як слідчому, пояснень іншими особами не відповідають встановленим законом критеріям допустимості доказів і не можуть бути покладені в основу судових рішень».
Суд не погоджується із доводами захисника про те, що працівники поліції навмисно оговорили її підзахисного, оскільки такі доводи є суб`єктивною думкою захисника.
Проте, суд також не вправі класти в основу вироку виключно показання працівників поліції, надані ними із чужих слів, за відсутності інших прямих чи непрямих доказів.
Свідки ОСОБА_6 і ОСОБА_14 відмовилися від дачі показань, чим скористалися своїм конституційним правом, а тому у суду не має можливості перевірити їхні показання, які останні надавали під час досудового розслідування, зважаючи на принцип безпосереднього дослідження доказів.
За таких обставин, переконання сторони обвинувачення у причетності та вини ОСОБА_4 до умисного вчинення інкримінованих йому злочинів є сумнівними, оскільки висловлені у формі припущення, жоден із свідків не вказав, що саме обвинувачений безпосередньо засівав чи вирощував рослини коноплі або незаконно зберігав наркотичний засіб, ОСОБА_4 категорично заперечує свою причетність до вчинення злочинів, а тому такий сумнів тлумачиться судом на його користь.
Доводи сторони обвинувачення про те, що земельна ділянка, на якій виявлені кущі коноплі, оброблена, а тому ОСОБА_4 доглядав за нею із метою вирощування коноплі, також має форму ймовірності чи припущення, оскільки сіяти та вирощувати її могла будь-яка інша особа з числа тих, котрі фактично проживають чи тимчасово проживали у вказаному домоволодінні. Також будь-яка інша особа могла зберігати у підсобному приміщенні предмети (пляшки та каністру), в якій виявлено опій екстракційний.
Суд погоджується із доводами сторони обвинувачення про недопустимість прийняття як доказу копії розписки власника домоволодіння ОСОБА_6 про надання дозволу ОСОБА_16 на користування присадибною земельною ділянкою та підсобного приміщення, оскільки за клопотанням прокурора не представлено оригіналу цієї розписки і не забезпечено можливості перевірити її достовірність.
В той же час, суд не вправі взяти до уваги як докази письмові пояснення осіб, надані прокурором на заперечення доводів захисту про тимчасове проживання у будинку сторонніх людей, оскільки особи, які надавали ці пояснення, в судовому засіданні не допитувалися, й жоден з учасників не заявляв клопотання про їх допит.
Однак, обвинувачений ОСОБА_4 заявляв у своїх показаннях про проживання в 2016 році у літній кухні будинку як квартирантів інших осіб, зокрема чоловіка на ім`я ОСОБА_8 , й стороною обвинувачення ця обставина не спростована, що викликає у суду додаткові сумніви у причетності саме обвинуваченого до вчинення інкримінованих злочинів.
Згідно зі ст.370 КПК України законним є рішення, ухвалене компетентним судом, згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.
Відповідно до рішення Конституційного суду України № 12рп/2011 від 20.10.2011 року, визнаватися допустимими і використовуватися як докази в кримінальній справі можуть тільки фактичні дані, одержані відповідно до вимог Кримінально-процесуального кодексу. Перевірка доказів на їх допустимість є найважливішою гарантією забезпечення прав і свобод людини і громадянина в кримінальному процесі та ухвалення законного і справедливого рішення у справі.
Будь-яких інших переконливих доказів на підтвердження вини ОСОБА_4 у вчиненні злочинів не надано, у зв`язку з чим у суду існують розумні сумніви, що злочини, в якому останній обвинувачується, вчинено саме ним.
Посилання прокурора, як на підтвердження вини ОСОБА_4 , на наявність у нього наркотичної залежності (а.п.80,115), не є переконливими, оскільки мають форму суб`єктивних припущень. Крім цього, згідно довідки про судимість (а.п.106), останній жодного разу не притягувався до кримінальної відповідальності за злочини у сфері незаконного обігу наркотиків, а тому у сторони обвинувачення відсутні підстави вважати його схильним до вчинення подібних кримінальних правопорушень.
Частиною четвертою статті 17 КПК України передбачено, що усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи.
Враховуючи наведене, на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, підтверджених доказами, дослідженими у процесі судового розгляду й оціненими судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом і оцінюючи кожен доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності і взаємозв`язку, суд дійшов висновку про те, що винність обвинуваченого у вчиненні інкримінованих злочинів не була доведена під час судового розгляду.
Частина 2 статті 17 КПК України передбачає, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом.
Відповідно до ч.1 ст.373 КПК України виправдувальний вирок ухвалюється у разі, якщо не доведено, що: 1) вчинено кримінальне правопорушення, в якому обвинувачується особа; 2) кримінальне правопорушення вчинене обвинуваченим; 3) в діянні обвинуваченого є склад кримінального правопорушення. Виправдувальний вирок також ухвалюється при встановленні судом підстав для закриття кримінального провадження, передбачених пунктами 1 та 2 частини першої статті 284 цього Кодексу.
За встановлених фактичних обставин, виходячи із закріпленого в ст.62 Конституції України принципу презумпції невинуватості, суд приходить до висновку про недоведеність вини обвинуваченого в пред`явленому обвинуваченні.
Процесуальні витрати по даному кримінальному провадженню слід віднести на рахунок держави, долю речових доказів вирішити відповідно до ст.100 КПК України.
Керуючись ст.62 Конституції України, ст.ст. 369-374 КПК України,
ОСОБА_4 визнати невинуватим в пред`явленому обвинуваченні у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, та виправдати за недоведеністю його вини.
ОСОБА_4 визнати невинуватим в пред`явленому обвинуваченні у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.310 КК України, та виправдати за недоведеністю його вини
Речові докази по кримінальному провадженню, вилучені під час огляду місця події 30.09.2016 року - білі поліетиленові мішки, в яких містяться 25 рослин роду конопель і 7 пляшок та пластикова каністра, які знаходяться в кімнаті зберігання речових доказів при Кіровоградському ВП ГУНП, із набранням вироком законної сили знищити.
Процесуальні витрати віднести на рахунок держави.
Вирок суду може бути оскаржено до Апеляційного суду Кіровоградської області через суд першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення.
Вирок суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що вирок не набрав законної сили.
Копія вироку негайно після його проголошення вручається обвинуваченому та 6прокурору.

Головуючий: ОСОБА_1