Справа № 536/16/16-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 квітня 2016 року

Кременчуцький районний суд Полтавської області в складі

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з секретарем судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілої ОСОБА_4 ,

представника потерпілої адвоката ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кременчуці кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого статтею 128 КК України,

В С Т А Н О В И В:

У Кременчуцькому районному суді Полтавської області на розгляді знаходиться кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого статтею 128 КК України.

04 квітня 2016 року в судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_6 заявив письмове клопотання в порядку ч.3 статті 333 КПК України, яке підтримане захисником ОСОБА_7 , про виклик в наступне судове засідання та додатковий допит в якості свідка лікаря рентгенолога Третьої міськлікарні м.Кременчука ОСОБА_8 на предмет наявності чи відсутності на рентгенограмах, які знаходяться у ОСОБА_4 закритого перелому хірургічної шийки лівої плечової кістки з задовільним станом відломків чи зі зміщенням відломків. Надати пояснення щодо наявності часткового розриву м`язево-сполучного апарату лівого плечового суглобу;

надання доручення органу досудового розслідування Кременчуцькому відділенню Кременчуцького відділу ГУ НП в Полтавській області провести рентгензнімок (рентгенограмму) хірургічної шийки лівої плечової кістки ОСОБА_4 в присутності ОСОБА_6 ;

призначити комісійну судово-медичну експертизу, проведення якої доручити Полтавському бюро судово-медичних експертиз у складі експертної комісії не менше трьох осіб. На вирішення комісійної судово-медичної експертизи поставити наступні запитання:

1) Чи маються на тілі ОСОБА_4 тілесні пошкодження у вигляді закритого перелому хірургічної шийки лівої плечової кістки з частковим розривом мязево-сполучного апарату лівого плечового суглобу?

2) Чи могли тілесні ушкодження ОСОБА_4 у вигляді закритого перелому хірургічної шийки лівої плечової кістки з частковим розривом м`язево-сполучного апарату лівого плечового суглобу утворитися при падінні останньої на поверхню землі з висоти власного зросту без надання прискорення?

3) Чи мали місце повторне тілесне ушкодження лівої плечової кістки ОСОБА_4 .?

4) Чи могли утворитися тілесні ушкодження у вигляді закритого перелому хірургічної шийки лівої плечової кістки з частковим розривом м`язево- сполучного апарату лівого плечового суглобу у разі ймовірного падіння ОСОБА_4 на лівий ліктьовий суглоб, без спричинення пошкоджень лівому ліктьовому суглобу у вигляді садин, подряпин, синців?

5) В чому полягає відмінність медичних діагнозів: закритий перелом хірургічної шийки лівої плечової кістки з частковим розривом м`язево-сполучного апарату лівого плечового суглобу, закритий перелом хірургічної шийки лівої плечової кістки з задовільним станом відломків, закритий перелом хірургічної шийки лівої плечової кістки зі зміщенням відломків?

Обвинувачений ОСОБА_6 вважає, що з`ясування цих обставин має істотне значення

для кримінального провадження і вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим

шляхом, окрім проведення слідчих дій.

Вислухавши думки прокурора, який вважав клопотання не обґрунтованим та недоцільним, потерпілої та її представника, які заперечували проти задоволення клопотання, оскільки відводи експертам сторона захисту не заявляла, проходити процедуру опромінення в рентгенкабінеті для отримання нового рентгензнімку потерпіла не бажає, так як вона вже проходила цю медичну процедуру тричі і це може відобразитися на погіршенні її стану здоров`я, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до частин 3,4 статті 333 КПК України у разі, якщо під час судового розгляду виникне необхідність у встановленні обставин або перевірці обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, і вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим шляхом, суд за клопотанням сторони кримінального провадження має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії. У разі прийняття такого рішення суд відкладає судовий розгляд на строк, достатній для проведення слідчої (розшукової) дії та ознайомлення учасників судового провадження з її результатами.

Під час розгляду клопотання суд враховує значення обставин, про встановлення або перевірку яких просить особа, яка звернулася з ним, можливість їх встановлення або перевірки шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та причини, з яких не були здійснені належні дії для їх встановлення чи перевірки на стадії досудового розслідування.

Відповідно до ч.3 статті 93 КПК України сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

Ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді.

Згідно статті 94 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Відповідно до статті 113 КПК України процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Згідно ч.1 статті 242 КПК України експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Відповідно ч.2 статті 243 КПК України сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової.

Обвинувачений та його захисник в силу ч.3 статті 89 КПК України під час судового розгляду клопотань про визнання доказів недопустимими не подавали.

Експерти відповідно до статті 69 КПК України прибули особисто до суду та надали відповіді на запитання під час їх допиту в судовому засіданні.

Подані стороною обвинувачення висновки експертів за своїм змістом відповідають положенням статей 101,102 КПК України і підлягають оцінці судом поряд з іншими доказами у кримінальному провадженні.

Згідно ч.2 статті 101 КПК України кожна сторона кримінального провадження має право надати суду висновок експерта, який ґрунтується на його наукових, технічних або інших спеціальних знаннях.

Стороною захисту, якими відповідно до параграфу 3 КПК України є зокрема обвинувачений та його захисник на стадії досудового розслідування своїм процесуальним правом не скористалися, не подали слідчому відповідних клопотань та самостійно не подали висновку експертизи.

Всі прийняті до кримінального провадження докази будуть оцінені судом під час постановлення остаточного судового рішення у справі.

Обвинувачений ОСОБА_6 своєї вини, як на досудовому слідстві, так і в суді не визнав та мав передбачені статтею 42 КПК України права, якими міг своєчасно і в повній мірі скористатися.

Встановлення обставин, на які вказує сторона захисту, істотного значення для кримінального провадження не має, так як всі експерти були допитані в судовому засіданні та надані детальні роз`яснення висновків експертизи.

Тому суд відмовляє у задоволенні письмового клопотання у повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись статтями 333, 371, 372 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні письмового клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 про додатковий допит свідка ОСОБА_8 , доручення органу досудового розслідування провести рентгензнімок ОСОБА_4 у присутності обвинуваченого ОСОБА_6 та призначення комісійної судово-медичної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1