н/п 1-кс/640/5462/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"09" липня 2016 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретареві ОСОБА_2 ,
за участі прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_6 ,
встановив:
07.07.2016р. під час огляду місця події у службовому кабінеті №343 буд.№9 по проспекту Науки в м. Харкові, який займає заступник начальника управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Харківській області начальник відділу розгляду звернень та забезпечення діяльності комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації (на теперішній час т.в.о. начальника управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Харківській області) ОСОБА_6 , виявлене та вилучене майно, яке слідчий просить арештувати.
У судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали, просили його задовольнити.
Підозрюваний та його захисники у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечували, посилаючись на не приналежність вилученого майна ОСОБА_6 та недоведеність його відповідності критеріям, визначеним ч.2 ст.167 КПК України.
Слідчий суддя, вислухавши міркування прокурора, слідчого, підозрюваного, його захисника, дослідивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з ЄРДР щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, доходить такого:
Частиною 2 ст. 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання. Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Однак всупереч вимог ч.2 ст.171 КПК України, слідчим у клопотанні, не зазначена правова підстава арешту майна відповідно до положень ст. 170 КПК України, а тому, на підставі ч.3 ст. 172 КПК України, клопотання підлягає поверненню прокурору для усунення визначених недоліків у строк 72 години.
Слідчий суддя роз`яснює прокурору право звернення із клопотанням про арешт майна, відповідно вимог ст. 171 КПК України у встановленому порядку.
Клопотання про фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчому судді не надходило і за ініціативою суду не здійснюється, відповідно положень ст.107 КПК України.
Керуючись ст. ст. 98, 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя -
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя ОСОБА_1