Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 травня 2016 року колегія суддів Подільського районного суду міста Києва

у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4 ,

за участю прокурора ОСОБА_5 ,

потерпілого ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8

розглянувши клопотання потерпілого ОСОБА_6 про накладення арешту на майно ОСОБА_7 , реєстраційний номер картки платника податків: НОМЕР_1 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

В С Т А Н О В И Л А :
В Подільському районному суді розглядається кримінальне провадження №1-кп/758/66/16 (справа №758/12895/15-к), кримінальне провадження під час проведення досудового розслідування № 0007006, відносно ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Потерпілий ОСОБА_6 звернувся до суду з позовною заявою про стягнення з обвинуваченого ОСОБА_7 260 000 гривень на відшкодування йому майнової шкоди та моральних збитків.

Окрім цього, він подав клопотання про накладення арешту на майно обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 .

Свої доводи потерпілий ОСОБА_6 мотивує тим, що злочинними діями обвинуваченого ОСОБА_7 , йому завдано моральну та матеріальну шкоду.

Заслухавши думку прокурора, який підтримав клопотання потерпілого, думку захисника та обвинуваченого, які заперечували проти його задоволення, посилаючись на те що ОСОБА_6 визнаний потерпілим не обґрунтовано, а також є не обґрунтованими його позовні вимоги, колегія суддів прийшла до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Відповідно до ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Як вбачається з клопотання потерпілого воно подане з достатнім обґрунтуванням, з додатком документів, які підтверджують право власності на ? квартири, тому накладення арешту на майно обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , буде забезпечувати виконання позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170 172, 372 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А :
Клопотання ОСОБА_6 про забезпечення цивільного позову шляхом накладення арешту на майно обвинуваченого ОСОБА_7 - задовольнити.

Накласти арешт на майно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Cудді Подільського районного суду м. КиєваОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3