Справа № 185/4093/16-к
Провадження № 1-кс/185/592/16
У Х В А Л А
06 травня 2016 року м. Павлоград Дніпропетровської області

Слідчий суддя Павлорадського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , в присутності підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Павлограді, погоджене із прокурором Павлоградської місцевої прокуратури клопотання слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП України в Дніпропетровській області ОСОБА_4 в рамках ЄРДР № 0001148 від 05.05.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України про застосування до підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Тернівка, Дніпропетровської області, українця, громадянина України, неодруженого, не працюючого, освіта середня, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , раніше судимого

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

В С Т А Н О В И В:
Відповідно до клопотання, ОСОБА_6 , підозрюється в тому, що він 05.05.2016 року, приблизно о 01 годині 50 разом гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи біля супермаркету «АТБ», розташованому по вулиці К. Маркса в м. Павлограді Дніпропетровської області, зустрів раніше знайомого гр. ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який познайомив його з гр. ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , неповнолітнім гр. ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , де в ході бесіди гр. ОСОБА_8 запропонував останнім пограбувати один із приватних будинків у м. Павлограді, на що останні погодились.

З цією метою, цього ж дня, 05.05.2016 року, близько 03 години 00 хвилин, п`ятеро співучасників запланованого злочину, а самегр. ОСОБА_6 , гр. ОСОБА_9 , гр. ОСОБА_8 , гр. ОСОБА_7 , неповнолітній гр. ОСОБА_10 , маючи єдиний спільний злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, прибули до буд. АДРЕСА_2 , де впевнившись, що за їхніми діями ніхто не спостерігає, відкрили хвіртку вищевказаного домоволодіння, та зайшли на територію подвір`я.

Далі, перебуваючи на подвір`ї буд. АДРЕСА_2 , реалізуючи спільний злочинний умисел, гр. ОСОБА_7 постукав у вікно будинку, після чого потерпіла гр. ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , відчинила двері будинку, в цей час гр. ОСОБА_6 наніс потерпілій гр. ОСОБА_11 декілька ударів в обличчя, від чого остання впала на підлогу. Далі, співучасники злочину, впевнившись, що потерпіла гр. ОСОБА_11 не збирається чинити перешкод у відкритому викраденні її майна, діючи спільно, за попередньою домовленістю групою осіб, проникли через вхідні двері до будинку АДРЕСА_2 , звідки відкрито викрали майно, що належить гр. ОСОБА_11 , а саме телевізором марки «Phіlips» моделі 26PFL3405/12 чорного кольору, ноутбуком марки «Lenovo» моделі G500 чорного кольору, фотоапаратом марки «Samsung», мобільним телефоном «Samsung», грошовими коштами, та ювелірними виробами, тим самим завдавши потерпілій гр. ОСОБА_11 матеріальної шкоди.

Після чого гр. ОСОБА_6 разом із співучасниками злочину з місця вчинення злочину з викраденим майном зник та розпорядився ним на власний розсуд.

ОСОБА_6 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального злочину, передбаченого ч.3 ст. 186 КК України, як відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднаний із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя і здоров`я потерпілого, вчинений за попередньою змовою групою осіб, поєднаний з проникненням у житло.

На думку слідчого, що погоджено з прокурором, відносно підозрюваного має бути застосований запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування іншого запобіжного заходу призведе до здійснення підозрюваним протидії судовому провадженню у спосіб, вказаний в п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При розгляді клопотання слідчий та прокурор з приводу підстав, зазначених в ст. 177 КПК України, пояснили, що, враховуючи тяжкість злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на тривалий строк, а також те, що підозрюваний раніше судимий, офіційно ніде не працює, може переховуватися від органів досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення. Також слідчий зазначила, що висновки судово-медичного експерта в розпорядженні слідства відсутні. Але потерпіла вказує, що її намагались душити, тому зазначена підозра за ст. 186 КК України є попередньою.

Підозрюваний пояснив, що він з підозрою згоден частково, бо він ударів не завдавав потерпілій, а тільки пильнував її, щоб вона не кричала. Вказав, що проживає з дідусем і бабусею, не працює, стан здоров`я задовільний. З місць позбавлення волі звільнився в 2015 році.

Захисник пояснив, що підстав застосовувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою немає, та просив застосувати цілодобовий домашній арешт.

Вивчивши клопотання слідчого та матеріали, додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання, зокрема, міркування прокурора та слідчого, захисника, приходжу до наступного висновку.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.

При розгляді клопотання доведено, що відносно підозрюваного провадиться досудове розслідування, і йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України. Висунута підозра обґрунтована доказами, зібраними в порядку, передбаченому КПК України, які містяться в матеріалах досудового розслідування, зокрема, протоколом допиту потерпілої, протоколами огляду місця події та речей, протоколом допиту ОСОБА_9 .

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі "Мюррей протии Об`єднаного Королівства" зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу. Таким чином, на данному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу.

Слідчий суддя враховує, що встановлення всіх обставин кримінального провадження, доведення факту вчинення злочину та відповідна правова кваліфікація є метою досудового розслідування.
Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Окрім того, статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.
Відповідно до матеріалів клопотання встановлено, що ОСОБА_6 не перебуває в шлюбі, офіційно не працює, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, раніше судимий за злочини проти власності. Такі обставини свідчать про можливість ухилитись від слідства та продовження вчинення аналогічних злочинів.
Згідно протоколу, складеного в порядку ст. 208 КПК України, затриманий 5 травня 2016, але з показів підозрюваного та слідчого встановлено, що фактичним часом затримання є 18.00 годин 05.05.2016 року.

Отже, з огляду на викладені обставини, з огляду на наявність обґрунтованої підозри скоєння підозрюваним тяжкого кримінального правопорушення, враховуючи особу підозрюваного, та зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ Летельє проти Франції, враховуючи наявний ризик щодо ухилення від слідства, та продовження вчинення аналогічних злочинів, слідчий суддя приходить до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, з врахуванням обставин кримінального правопорушення та особи підозрюваного, не зможе запобігти вищевказаним ризикам, та не забезпечать виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і не попередять спроби вчинити вищевказані дії.
Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, відповідно до ч. 3 ст. 186 КПК України, не застосовує можливість внесення застави, бо підозрюєтеся у вчиненні злочину із застосуванням насильства.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 186, 193-194, 196, 197, 205, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП України в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про застосування до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , котрий підозрюється у вчинені кримінального злочину, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 30 червня 2016 року, обчислюючи строк тримання під вартою з - 05 травня 2016 року 18.00 годин.

Строк дії ухвали до 30 червня 2016 року до 17.59 годин.

Ухвала, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1