28 січня 2014 року
Справа № 203/558/14-к
У Х В А Л А

28 січня 2014 року слідчий суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 розглянувши клопотання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про забезпечення цивільного позову по кримінальному провадженню,-

В С Т А Н О В И В:

27 січня 2014 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про забезпечення цивільного позову по кримінальному провадженню, в якій заявники просять накласти арешт на домоволодіння АДРЕСА_1 (а.с.1)
Ознайомившись із матеріалами клопотання, вважаю, що вона підлягає поверненню цивільним позивачам для усунення недоліків, оскільки подана з порушенням положень ст.ст.171 КПК України, яка встановлює вимоги щодо форми та змісту позовної заяви, додання певних документів тощо.
Заявниками не зазначено в межах якого саме кримінального провадження (номер та дата внесення відомостей до ЄРДР) чи кримінальної справи заявляється дане клопотання, не надано підтвердження, що дані особи є учасниками кримінального провадження.
Відповідно до вимог ст. 171 КПК України у клопотанні цивільного позивача, слідчого, прокурора про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, іншої особи для забезпечення цивільного позову повинно бути зазначено: розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди. Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову, повинна бути співмірною із розміром шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.
Частиною 5 статті 128 КПК України передбачено, що цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.
Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року № 9, розглядаючи заяву про забезпечення позову суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, з позовними вимогами.
Відповідно до ч.3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Системний аналіз законодавства, що регламентує спірні правовідносини, свідчить, що клопотання цивільних позивачів підлягає розгляду за наявності в розпорядженні суду відомостей про певне майно, яке на законних підставах належить обвинуваченому (підозрюваному) та на яке просять накласти арешт цивільні позивачі, при цьому заявниками не надано доказів того, кому на праві власності належить домоволодіння АДРЕСА_1 .
Враховуючи вищезазначене, приходжу до висновку про необхідність повернення цивільним позивачам клопотання про забезпечення цивільного позову по кримінальному провадженню з наданням позивачам часу для усунення зазначених недоліків.
Керуючись ст.ст. 170-172, 369 372 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про забезпечення цивільного позову по кримінальному провадженню повернути заявникам та запропонувати в строк до 31 січня 2014 року, але не пізніше сімдесяти дві години з дня отримання даної ухвали, усунути вказані недоліки.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1