н/п 1-кс/640/1098/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" лютого 2016 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1
при секретарі - ОСОБА_2 ,
представника власника майна адвоката ОСОБА_3
прокурора - ОСОБА_4
встановив:
На обґрунтування клопотання зазначає, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 28.12.2015 за клопотанням прокурора відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_4 накладено арешт на його майно, зазначене вище. Рішення суду прийнято передчасно, без урахування об`єктивних обставин та порушенням чинного законодавства. ОСОБА_6 є її цивільним чоловіком, зазначені вище предмети, речі є її приватною, особистою власністю і ніякого відношення ні до ОСОБА_6 , ні до інших осіб, ні до розслідуваного злочину, не мають. Вона особисто не є по справі підозрюваною, обвинуваченою, засудженою, щодо яких ухвалою суду, чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Отже, арешт накладений на її майно, є необґрунтованим. Крім того наданий час закінчується термін досудового слідства у кримінальному провадженні в рамках якого накладено арешт на належне їй майно. Вважає, що необхідності в його арешті немає.
В судовому засіданні представник власника майна адвокат ОСОБА_3 підтримав клопотання.
Прокурор прокуратури Харківської області ОСОБА_4 в судовому засіданні при розгляді клопотання про скасування арешту майна заперечував.
З наданого матеріалу слідчим суддею достовірно встановлено, що прокурор прокуратури Харківської області ОСОБА_4 25.12.2015 р. звернувся до Київського районного суду м. Харкова з клопотанням, про накладення арешту на майно, яке було вилучене в ході обшуків від 17.12.2015 р., проведеного за адресою: АДРЕСА_1 .
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 28.12.2015 вказане клопотання слідчого задоволено частково, ухвалено накласти арешт на предмети та документи за місцем мешкання ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 до скасування арешту майна у встановлену КПК України порядку, в тому числі на майно, зазначено в клопотанні; ухвалено визначити місцем зберігання арештованого майна камеру схову речових доказів СУ ГУ НП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Весніна, 14, грошові кошти здати на зберігання до фінансової установи.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Слідчий суддя приходить до висновку про відмову в клопотанні про скасування арешту майна, оскільки не доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Так, ч. 3 ст. 28 КПК України передбачає критерії для визначення розумності строків кримінального провадження: 1) складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; 2) поведінка учасників кримінального провадження; 3) спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукувані) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів. Повідомлення про підозру, відповідно до 276 КПК України, здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення.
Однак, як встановлено з пояснень прокурора в судовому засіданні, слідчі дії в обсязі, необхідному для встановлення об`єктивної істини по справі тривають. В разі скасування арешту з предметів та документів, передачі їх на відповідальне зберігання заявнику, штучно може бути створена перешкода у встановленні об`єктивної істини по справі шляхом втрати суттєвого доказу.
Таким чином, відсутні підстави вважати, що відпала потреба в збереженні, застосованого ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 28.12.2015 заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна та документів.
Крім того, заявником не надано доказів щодо належності саме йому майна, на яке накладено арешт.
Слідчий суддя зазначає, що заявник не позбавлений можливості звернутися з клопотанням повторно після проведення по кримінальному провадженню призначених експертиз.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.
Керуючись ст.ст. 107, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.

Слідчий суддя - ОСОБА_1