н/п 1-кс/640/56/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"18" січня 2016 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
власника майна - ОСОБА_3 ,
представника власника - захисника ОСОБА_4 ,
прокурора - ОСОБА_5 ,
встановив:
До Київського районного суду м. Харкова надійшло вказане клопотання, в якому захисник просить скасувати арешт на квартиру АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_3 .
Власник майна ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав, подав відповідну заяву про скасування арешту майна (а.с. 69).
В судовому засіданні представник власника майна - захисник ОСОБА_4 клопотання підтримав, просив вимоги задовольнити.
Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.
Згідно наданих слідчому судді даних встановлено, що Київським РВ ХМУ ГУМВС України в Харківській області проводилось досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні за ч.1 ст. 358 КК України відносно голови правління ОСББ «Садиба Чернишова» за фактом виготовлення довідок про склад сім`ї наймача ізольованої квартири (одноквартирного будинку) та зайнятті ними приміщення, які завірено печаткою ОСББ «Садиба Чернишова» (а.с. 43).
24.12.2015 ОСОБА_3 звертався до Харківської місцевої прокуратури № 2 з вимогами про скасування арешту майна з вказаної квартири АДРЕСА_1 (а.с. 53).
Листом від 04.01.2016 процесуальний керівник у кримінальному провадженні прокурор Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_8 роз`яснила ОСОБА_3 , що відповідно до ст. 174 КПК України він має право звернутися до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна до слідчого судді Київського районного суду м. Харкова (а.с. 54).
Як зазначено вище, процесуальний керівник у даному кримінальному провадженні ОСОБА_8 пояснила, що таким процесуальним питанням є необхідність скасування слідчим суддею арешту майна на стадії саме досудового розслідування.
Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника майна, якщо він доведе, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.
Разом з тим, як передбачено ч.1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.
Згідно положень ч.2 ст. 170 КПК України метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження. При тому ч.3 ст. 170 КПК України передбачає, що підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримано за рахунок доходів від вчиненого злочину.
Згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 47465429 від 12.11.2015, на зазначену вище квартиру, яка належать ОСОБА_3 , накладено обтяження у виді арешту майна (а.с. 30-32).
На час розгляду даного клопотання захисником доведено, що в подальшому застосуванні заходу забезпечення у виді арешту нерухомого майна відпала потреба.
Прокурором надано заяву про підтримання клопотання про скасування арешту майна (а.с. 70). Прокурором не доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу є потреба, і що потреби досудового розслідування у даному кримінальному провадженні виправдовують на теперішній час такий ступінь втручання у права і свободи особи, як арешт нерухомого майна.
Згідно п. 9 ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться недоторканість права власності.
Таким чином, в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України є підставою для скасування арешту.
Керуючись ст.ст. 7, 9, 132, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
Скасувати арешт на нерухоме майно, належне ОСОБА_3 , а саме: квартиру АДРЕСА_1 , накладений ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 06 березня 2015 року по справі № 639/1949/15-к.
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.
Слідчий суддя ОСОБА_1