№1-кс-760-8324-15

В судовому засіданні детектив клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав, наведених в клопотанні.
Слідчий суддя на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України вважає за можливе розглянути дане клопотання без повідомлення власника майна, оскільки, це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Заслухавши пояснення детектива, вивчивши та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.
Згідно з положеннями ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутись прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Досудовим слідством встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою отримання неправомірної вигоди від ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вступив в злочинну змовою зі службовою особою, яка займає відповідальне становище, - суддею Сєверодонецького міського суду Луганської області ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за винесення відповідно до наданого останньому влади відповідних судових рішення в інтересах ОСОБА_7 -
Так, в період часу з 15.11.2015 по 16.12.2015 ОСОБА_7 передав ОСОБА_9 для передачі та фактичного одержання суддею Сєверодонецького міського суду Луганської області ОСОБА_8 неправомірної вигоди в розмірі 4000 доларів США за відповідно до наданої останньому влади судових рішень в інтересах ОСОБА_7 - відмови у задоволенні поданого 23.11.2015 прокуратурою м. Сєверодонецьк Луганської області подання щодо вирішення питань, що виникають при виконанні вироку суду (в порядку ст.ст. 537, 539 КПК України) та задоволення клопотання про зняття арешту з транспортного засобу - автомобіля марки «Volkswаgen» моделі «Sharan», д.н.з. НОМЕР_2 .
Крім того, під час обшуку транспортного засобу - автомобіля марки «BMW» моделі «Х3», д.н.з. НОМЕР_1 , який на той момент перебував у користуванні ОСОБА_5 було виявлено та вилучено грошові кошти в сумі 298 гривень.
На підставі викладеного можливо прийти до висновку, що вказані вилучені грошові кошти отримані за рахунок доходів від вчиненого злочину та можуть бути конфісковані у підозрюваного, оскільки санкцією ч. 3 ст. 368 КК України передбачено застосування додаткового покарання у вигляді конфіскації майна.
В зв`язку із зазначеним детектив просив про задоволення клопотання, на що слід зазначити наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Зважаючи на викладене вище, з ураховуючи вимоги ч. 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, оскільки детективом було доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні детектива та може бути виконане завдання, для виконання якого детектив звернувся із клопотанням про арешт майна.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 172, 173, 372 КПК України,-
Клопотання задовольнити.
Ухвала про арешт майна виконується негайно.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.
Слідчий суддя: ОСОБА_1