Справа № 466/1638/26
Провадження № 1-кс/466/681/26
У Х В А Л А

11 березня 2025 року м. Львів

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , перевіривши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна,

встановив:

10.03.2026 ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, в якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Львова від 27.02.2026р. на майно, а саме: мобільний телефон марки «Самсунг» з сім карткою.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Положеннями ст. 131 КПК України встановлено, що арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно ч.1ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

З аналізу ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт.

Також, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно з ч. 6ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

З аналізу ст.ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна/власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт.

Проте, заявник звернувся до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна, однак не долучив до клопотання відповідну ухвалу про арешт майна, засвідчену належним чином, та доказів того, що він дійсно є власником чи володільцем арештованого майна.

З огляду на те, що до клопотання не долучено копію ухвали про накладення арешту, інших доказів накладення такого арешту, слідчий суддя позбавлений можливості перевірити, чи накладався арешт на вилучене майно, підстави накладення арешту.

Клопотання не містять будь-яких письмових доказів щодо кримінального провадження, в межах якого накладено арешт на відповідне майно, що унеможливлює розгляд даного клопотання.

Беручи до уваги, що клопотання про скасування арешту майна подано без додержання вимог ст. 174 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що таке слід повернути для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.170-175 КПК України,слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, повернути особі, яка його подала.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідча суддя ОСОБА_1