Єдиний державний реєстр судових рішень
Доступ до Реєстру здійснюється в тестовому (обмеженому) режимі. Для запобігання загрозам життю і здоров'ю суддів та учасників судового процесу, а також у разі виявлення ознак кіберзагрози, доступ до Реєстру або окремих рішень у ньому може бути обмежено.
Змінені назви судів
Категорія справи №
676/2452/26: Кримінальні справи (з 01.01.2019); Провадження за поданням правоохоронних органів, за клопотанням слідчого, прокурора та інших осіб про; застосування запобіжних заходів; тримання особи під вартою.
Надіслано судом: 14.04.2026. Зареєстровано: 14.04.2026. Забезпечено надання загального доступу: 15.04.2026.
Дата набрання законної сили: 08.04.2026
Номер судового провадження: 11-сс/820/227/26
ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2026 року

м. Хмельницький

Справа № 676/2452/26

Провадження № 11-сс/820/227/26

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Хмельницького апеляційного суду у складі

судді-доповідача ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

підозрюваного ОСОБА_7

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Хмельницькому у режимі відеоконференції апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 01 квітня 2026 року у кримінальному провадженні № 0000419, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 березня 2026 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця села Жовтневе, Кам`янець-Подільського району, Хмельницької області, який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 187 КК України, та

В С Т А Н О В И Л А:

Короткий зміст оскаржуваного судового рішення та встановлені судом обставини

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000419 від 29 березня 2026 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 187 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що Указом Президента України «Про введення воєнного стану в у країні» №64/2022 від 24.02.2022 з 05 год. 30 хвилин 24.02.2022 на території України введено воєнний стан строком на 30 діб. Цього ж дня Верховною Радою України прийнято Закон України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» N?2102-1X, який набрав чинності 24.02.2022, з подальшими продовженнями воєнного стану, діючого по теперішній час, а саме 26.01.2026 Президент України видав Указ Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 14366/2026, відповідно до якого продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 год. 30 хв. 03 лютого 2026 року строком на 90 діб.

29 березня 2026 року близько 04 год. 30 хв. ОСОБА_7 , перебуваючи поряд домоволодіння АДРЕСА_2 , помітив на території даного домоволодіння ОСОБА_8 , яка йшла в будинок та знаючи що остання проживає сама у нього виник умисел на вчинення нападу з метою заволодіння чужим майном, поєднаному із насильством та проникненням у житло, а саме домоволодіння АДРЕСА_2 .

Тоді ж, реалізуючи свій злочинний умисел на вчинення нападу, з метою заволодіння майном ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , діючи умисно, в період воєнного стану, з корисливих мотивів, почав підходити до потерпілої зі спини, проте остання, помітивши ОСОБА_7 , злякавшись почала бігти до вхідних дверей будинку, проте ОСОБА_7 наздогнав останню та умисно схопив двома руками її за плечі та тримаючи в такому положенні ОСОБА_8 заштовхав до приміщення будинку та посадивши останню на стілець, почав наносити удари кулаками в область голови ОСОБА_8 , чим спричинив тілесні ушкодження останній у вигляді забоїв обличчя, які відносяться до легких тілесних ушкоджень.

Надалі ОСОБА_7 , продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел спрямований на заволодіння чужим майном ОСОБА_8 , дістав ніж із кишені свого одягу та приклавши до шиї ОСОБА_8 почав погрожувати фізичною розправою (вбивством), при цьому вимагати в ОСОБА_8 грошові кошти в сумі 20000 гривень.

В подальшому ОСОБА_8 , скориставшись тим, що ОСОБА_7 дозволив останній вдягнутися в більш тепліший одяг, оскільки остання про це просила, вдягнувшись почала бігти до виходу із будинку. Проте ОСОБА_7 , побачивши це, шторхнув ОСОБА_8 руками в спину, в результаті чого остання впала на підлогу. Тоді ж ОСОБА_7 , продовжуючи свій злочинний умисел спрямований на заволодіння майном ОСОБА_8 , почав умисно наносити численні удари ногами по тілу останньої, чим спричинив тілесні ушкодження останній у вигляді численних забоїв обличчя, поволосьовій ділянки голови, правого передпліччя та поперекової ділянки, які відносяться до легких тілесних ушкоджень, при цьому вимагати кошти в сумі 20000 гривень.

Надалі, ОСОБА_8 , скориставшись тим, що ОСОБА_7 відійшов від неї, відчинивши дверцята, втекла із приміщення будинку, а ОСОБА_7 , не отримавши грошові кошти, покинув місце вчинення кримінального правопорушення.

За таких обставин, ОСОБА_7 , підозрюється у нападі з метою заволодіння чужим майном, поєднаному із насильством, небезпечним для здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), вчиненому в період воєнного стану та поєднаному із проникненням до житла, тобто у вчинені кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

29 березня 2026 року ОСОБА_7 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України.

30 березня 2026 року ОСОБА_7 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Слідчий СВ Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області звернувся до слідчого судді Кам`янець-Подільського міськрайонного суду з клопотанням, яке погоджено прокурором Кам`янець-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України.

В обґрунтування поданого клопотання зазначено, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Ухвалою слідчого судді Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 01 квітня 2026 року клопотання слідчого задоволено та щодо ОСОБА_7 було застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 27 травня 2026 року включно, без визначення розміру застави.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала

У поданій апеляційній скарзі захисник підозрюваного ОСОБА_7 - адвокат ОСОБА_6 просить скасувати вказану ухвалу слідчого судді Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 01 квітня 2026 року та постановити нову ухвалу, якою обрати підозрюваному запобіжний захід у виді домашнього арешту

Захисник вказує, що судом не взято до уваги, що ОСОБА_7 раніше не судимий, до кримінальної відповідальності притягується вперше, являється учасником бойових дій, позитивно характеризується, має на вихованні двох малолітніх дітей, а також в повному обсязі не досліджено підстави для обрання такого запобіжного заходу, як тримання під вартою, зокрема прокурором та слідчим, крім наявності підстав, передбачених ст.177 КПК України, не доведено, що ОСОБА_7 мав намір вчинити інші кримінальні правопорушення, впливати на свідків, переховуватись від органів досудового розслідування чи суду.

Позиції учасників судового провадження

Підозрюваний ОСОБА_7 та його захисник адвокат ОСОБА_6 підтримали апеляційну скаргу, просили застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

Прокурор ОСОБА_5 у судовому засіданні просила залишити ухвалу слідчого судді без змін, Наполягала, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного є доцільним, оскільки інші запобіжні заходу не зможуть запобігти наявним ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Заслухавши суддю-доповідача, учасників судового розгляду, перевіривши надані матеріали кримінального провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Мотиви суду

Згідно зі статтею 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Стаття 5 Конвенції про захист прав людини та основних свобод гарантує кожному право на свободу та особисту недоторканість.

В апеляційній скарзі захисник підозрюваного ОСОБА_7 - адвокат ОСОБА_6 оскаржує існування ризиків для застосування саме виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважає, що можливо застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Відповідно до статті 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Згідно з вимогами частини 1 статті 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваною кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити перелічені вище дії. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог частини 1, пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Слідчий суддя, перевіряючи законність та обґрунтованість клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного, відповідно до вимог статей 193, 194 КПК України, вислухав доводи учасників судового провадження, належним чином дослідив фактичні обставини справи, вказані у клопотанні слідчого та додані до клопотання докази, і дійшов вмотивованого висновку, що надані стороною обвинувачення докази доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 187 КК України, а також підтверджують існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, зазначених слідчим в клопотанні.

У колегії суддів не виникає сумнівів щодо висновків слідчого судді про обґрунтованість підозри, повідомленої ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення з боку органу досудового розслідування, оскільки в матеріалах справи є об`єктивна інформація, що свідчить про те, що ОСОБА_7 міг вчинити інкриміноване правопорушення, що не оскаржується стороною захисту, а тому на підставі статті 404 КПК України колегією суддів не перевіряється.

Також колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді щодо існування ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Ухвалюючи рішення за клопотанням слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_7 , слідчий суддя врахував ступень тяжкості кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється останній (особливо тяжкий злочин проти власності), обставини, передбачені статтею 178 КПК України (дані про особу підозрюваного, його соціальні зв`язки, вік, майновий та сімейний стан, наявність місця проживання), тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення та дійшов висновку про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а саме підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та потерпілу у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, у зв`язку з чим слідчий суддя дійшов висновку про неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання зазначеним ризикам, що винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою буде достатнім для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Отже, ухвалюючи рішення про задоволення клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя виснував, що досудовим розслідуванням доведена наявність як обґрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 187 КК України, так і ризиків, передбачених статтею 177 КПК Кодексу, які виправдовують застосування до підозрюваного найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Водночас застосування більш м`якого запобіжного заходу не запобігатиме виникненню встановлених слідчим суддею ризиків.

Доводи захисту, що прокурором та слідчим не доведено, що перебуваючи на волі підозрюваний мав намір вчинити інші кримінальні правопорушення, впливати на свідків та потерпілу, переховуватиметься від слідства та суду, колегія суддів вважає неспроможними.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя.

При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій її переслідують та міжнародними контактами.

У рішеннях по справах «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року, «Каучор проти Польщі» від 03.02.2009 року, та «Александр Макаров проти Росії» від 12.03.2009 року, Європейський суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою, а врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Тож, колегія суддів погоджується з наведеними висновками слідчого судді.

Також колегія суддів наголошує, що КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії підозрюваного кримінальному провадженню у формах, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки підозрюваним та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження. Тобто в такому випадку, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд мають зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

Крім того, оскільки кримінальне провадження перебуває на початковій стадії, досудове розслідування триває, є наявний обґрунтований ризик того, що перебуваючи на волі, підозрюваний може вчинити тиск, як психологічного так і фізичного характеру, шукаючи будь-які можливі шляхи впливу на свідків та потерпілу у вказаному провадженні, спонукаючи до зміни ними показів або відмови від дачі показів, з метою уникнення кримінальної відповідальності або ж її пом`якшення, що підтверджує ризик можливого впливу на останніх шляхом умовлянь та погроз, які з його сторони можуть бути реальними. Також даний злочин пов`язаний з насильством та потерпіла і підозрюваний проживають в одному населеному пункті в с. Колодіївка, при цьому підозрюваному відомо про місце проживання потерпілої, відповідно перебуваючи на волі підозрюваний може вчиняти тиск на потерпілу, тому обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою буде необхідним для захисту потерпілої та зможе попередити вчинення протиправних дій стосовно потерпілої.

Суд апеляційної інстанції вважає, що обставини, на які посилається захисник (те, що ОСОБА_7 раніше не судимий, до кримінальної відповідальності притягується вперше, являється учасником бойових дій, позитивно характеризується, має на вихованні двох малолітніх дітей), не є безумовними підставами для зміни запобіжного заходу та обрання більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, оскільки не спростовують та не зменшують наявних ризиків.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що матеріали провадження не містять доказів на підтвердження наявності на утриманні підозрюваного двох дітей, згідно показів підозрюваного це діти його цивільної дружини, які зовуть його батьком, що не робить наявних ризиків маловірогідними.

Також апеляційний суд погоджується із висновком слідчого судді про не можливість визначення розміру застави, оскільки ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України, який вчинено із застосуванням насильства.

Доводи апеляційної скарги захисника щодо можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою щодо підозрюваного, досліджувалися слідчим суддею та колегією суддів апеляційного суду, але не знайшли свого підтвердження. З огляду на сукупність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, з урахуванням обставин цього кримінального провадження, даних про особу підозрюваного, застосування до підозрюваного іншого, менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, зокрема домашнього арешту, не забезпечить його належної процесуальної поведінки та не зможе запобігти встановленим ризикам на цій стадії досудового розслідування.

Отже, за результатами апеляційного розгляду колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга захисника не підлягає задоволенню, оскільки викладені в ній обставини не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду. Слідчий суддя дійшов обґрунтованого та вмотивованого висновку про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, які були б підставою для скасування ухвали слідчого судді, колегією суддів не встановлено.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 01 квітня 2026 року про застосування до ОСОБА_7 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 187 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 27 травня 2026 року включно, без визначення розміру застави, залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_3 ОСОБА_2

Логін:

Для помилки:

Пароль:

Для помилки:

З метою упередження перешкоджанню стабільній роботі Реєстру шляхом здійснення автоматичних або автоматизованих запитів на пошук та копіювання ("викачування") бази даних, запроваджено інтерактивний елемент захисту системи

Введіть cуму цифр, зображених на малюнку:

Перевірити
Закрити

Ваше ім'я:

Для помилки:

Ваш e-mail:

Для помилки:

Повідомлення:

Для помилки:

Введіть в поле результат арифметичного виразу:

Для помилки:

Зачекайте, будь ласка...