ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/57/26 Справа № 711/643/26 Категорія: ст.ст.176,182 КПК України Головуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2026 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:

головуючої суддіОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю секретаря ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_6

підозрюваної ОСОБА_7

захисників адвокатів ОСОБА_8 , ОСОБА_9

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси в режимі відеоконференції апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 28 січня 2026 року, якою частково задоволено клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_10 та обрано запобіжний захід у вигляді застави відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Лейпціг, Німеччина, громадянки України, з повною вищою освітою, розлученої, яка не є особою з інвалідністю, працюючої директором ПП «Таурус-ЛТД», раніше не судимої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 204, ч. 3 ст. 209 КК України, -

в с т а н о в и в :

Старший слідчий відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_10 , звернувся до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси з клопотанням, погодженим прокурором відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_6 , поданим в рамках кримінального провадження №0000018 від 06 лютого 2025 року за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст.212, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч.1 ст.204, ч. 3 ст.209 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 3 318 прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, що становить 10 649 299 (десять мільйонів шістсот сорок дев`ять тисяч двісті дев`яносто дев`ять) гривень із покладенням відповідних процесуальних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК Украни.

В обґрунтування клопотання зазначено, що СУ ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000018 від 06 лютого 2025 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 209, ч. 1 ст. 204 КК України.

Досудовим розслідуванням, зокрема, встановлено, що ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючи відповідно до наказу приватного підприємства «Таурус-ЛТД» №1 від 09 червня 2016 року «По особовому складу», директором приватного підприємства «Таурус-ЛТД» (), що зареєстроване за адресою: вул. Симиренківська, буд. 148, м.Черкаси, будучи відповідальною за правильність нарахування та своєчасність сплати податків та платежів до державного бюджету, тобто являючись службовою особою, наділеною організаційно-розпорядчими функціями та адміністративно-господарськими обов`язками, яка відповідно до ст. 8 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» зобов`язана створити необхідні умови для правильного ведення бухгалтерського обліку, забезпечити його ведення, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, діючи умисно, за попередньою змовою з головним бухгалтером приватного підприємства «Таурус-ЛТД» ОСОБА_11 , в порушення п.187.1 ст. 187, п.188.1 ст.188, пп.201.1, п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України, у період з 01.01.2022 по 01.04.2025, маючи єдиний умисел на ухилення від сплати податків, шляхом приховування об`єкту оподаткування при здійсненні господарських операцій з реалізації на користь ТОВ «ТПК АВТОГАЗІНВЕСТ» () пально-мастильних матеріалів (газ скраплений, дизельне пальне, бензин) ухилилась від сплати податку на додану вартість, що підлягає сплаті до бюджету, за період з 01 січня 2022 роек по 31 грудня 2023 року на суму 10 649 299 грн, що у 8 064 рази перевищує установлений законодавством неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення злочину та є особливо великим розміром.

Ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 28 січня 2026 року вказане клопотання - задоволено частково та обрано щодо ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 499 200 (чотириста дев`яносто дев`ять тисяч двісті) гривень із покладенням, відповідно до ч.5 ст.194 КПК України наступних процесуальних обов`язків:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора і суду;

- не відлучатися за межі Черкаської області без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/чи роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та підозрюваною ОСОБА_11 щодо обставин кримінального провадження;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначено строк дії обов`язків, покладених на підозрювану ОСОБА_7 ухвалою слідчого судді, в межах строку досудового розслідування, тобто до 23 березня 2026 року включно.

Роз`яснено підозрюваній ОСОБА_7 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо вона, як підозрювана, будучи належним чином повідомлена, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при обранні запобіжного заходу процесуальні обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Задовольняючи частково клопотання слідчого про застосування відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 3 318 прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб,та застосовуючи заставу в розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, слідчий суддя, задля досягнення дієвості запобігання ризикам негативного впливу підозрюваної на хід досудового розслідування, зазначила про те, що визначений судом розмір застави, перебачений п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України здатний у повній мірі забезпечити виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України та забезпечить цілі кримінального провадження.

В апеляційній скарзі прокурор, не погоджуючись з таким судовим рішенням, просить скасувати ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 28 січня 2026 року через невідповідність висновків слідчого судді фактичним обставинам кримінального провадження, а також істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

Вважає, що висновки суду не підтверджуються і суперечать доказам, дослідженим під час судового розгляду та просить постановити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання слідчого тазастосувати стосовно підозрюваної ОСОБА_7 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 3 318 прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, що становить 10 649 299 (десять мільйонів шістсот сорок дев`ять тисяч двісті дев`яносто дев`ять) гривень.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги прокурор, зокрема, посилається на те, що слідчим суддею залишено без належної оцінки те, що органом досудового розслідування встановлено достатність доказів для обгрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, передбачених передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 204, ч. 3 ст. 209 КК України,одне з яких є особливо тяжким, яке карається позбавленням волі на строк від 8 до 12 років з конфіскацією майна з позбавленням права обіймати певні посади чи займатись певною дяльністю на строк до трьох років.

Також зазначає, що слідчим суддею не було враховано, що вчиненням ОСОБА_7 вказаних кримінальних правопорушень, в разі доведеності її вини, завдано інтересам держави збитків на суму понад 10 млн. грн.

Таким чином, приймаючи рішення за результатами розгляду клопотання, слідчий суддя, на думку прокурора, не в повній мірі врахувала наявні обставини, чим допустила невідповідність висновків фактичним обставинам кримінального провадження, оскільки враховуючи тяжкість злочину, характер вчинених кримінальних правопорушень, з метою забезпечення виконання покладених на підозрювану процесуальних обов`язків та запобігання ризикам, передбаченим п.п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України є необхідність в застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 10 649 299 грн. з покладенням на неї відповідних процесуальних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, який в повній мірі забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваної ОСОБА_7 .

Захисник підозрюваної ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 подав заперечення на апеляційну скаргу, де зазначає про безпідставність та необгрунтованість апеляційних доводів прокурора та, відповідно, просить залишити скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Зазначає про те, що органом досудового розслідування констатовано наявність обгрунтованих ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, іншого підозрюваного у цьому кримінальному провадженні, експерта, вчинити інше кримінальне правопорушення, однак стороною обвинувачення не було надано в обгрунтування зазначених ризиків належних та допустимих доказів, які б свідчили про спроби ОСОБА_7 переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні. Відсутні докази і про спробу підозрюваної розшукати свідка, експерта аби контактувати з ними, або здійснити інші дії з метою незаконного впливу. Окрім цього звертає увагу на те, що через таємницю досудового розслідування підозрюваній взагалі невідомі особи, які допитувались в якості свідків, що виключає будь-яку можливість впливу на них.

Також захисник підозрюваної звертає увагу апеляційного суду та просить врахувати обставини, які відповідно до ст.178 КПК України підлягають обов`язковому врахуванню, а саме стан здоров`я підозрюваної, а також наявні в матеріалах справи та надані суду апеляційної інстанції численні подяки від збройних Сил України, волонтерських організацій і державних установ, що свідчить про багаторічну системну благодійну діяльність ОСОБА_7 , її високу громадянську відповідальність та бездоганну репутацію, що повністю, на його думку, нівелює надумані ризики її неналежної процесуальної поведінки.

Адвокат вважає, що наведене свідчить не лише про наявність у ОСОБА_7 міцних соціальних зв`язків, а й про її моральні якості, високий авторитет у суспільстві та підтримку обороноздатності країни в умовах війни. Натомість, необгрунтоване кримінальне переслідування, та вимоги прокурора щодо встановлення завідомо непомірного розміру застави, мають ознаки штучного перешкоджання законній господарській діяльносі підприємств підозрюваної, що в свою чергу, на думку захисника, призводить до блокування надання критично важливої гуманітарної та матеріально-технічної допомоги фронту і соціально вразливим верствам населення.

Заслухавши доповідь судді, думку прокурора, який просив задовольнити його скаргу з підстав, наведених у ній, пояснення підозрюваної та її захисників, які заперечували проти задоволення апеляційної скарги прокурора, та просили рішення слідчого судді залишити без змін, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи поданої апеляційної скарги та заперечень до неї, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Статтею 370 КПК України встановлено, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України. Відповідно до частини 5 статті 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України, відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Окрім того, стаття 17 Закону України № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права, а стаття 18 цього Закону визначає порядок посилання на Конвенцію та практику суду.

При розгляді апеляційної скарги колегія суддів перевіряє дотримання слідчим суддею вимог ст.177, 178 КПК України і бере до уваги сукупність усіх чинників і обставин, передбачених зазначеними нормами кримінального процесуального закону.

Виходячи зі змісту ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

При вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд згідно змісту вимог ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винуватою у даному кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

При цьому, слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Слідчий суддя, перевіряючи законність та обґрунтованість клопотання про застосування щодо підозрюваної ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді застави, у відповідності до вимог ст.193,194 КПК України заслухала доводи учасників судового провадження, належним чином дослідила фактичні обставини, вказані у клопотанні слідчого, і дійшла вмотивованого висновку, що достатнім запобіжним заходом для підозрюваної може бути такий запобіжний захід, як застава у розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 499 200 (чотириста дев`яносто дев`ять тисяч двісті) гривень із покладенням на підозрювану відповідних процесуальниз обов`язків.

Як встановлено слідчим суддею, органом досудового розслідування ОСОБА_7 обгрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 209, ч. 1 ст. 204 КК України.

Причетність ОСОБА_7 до вчинення інкримінованих їй кримінальних поравопорушень підтверджується зібраними під час досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні доказами, а саме: даними висновка аналітичного дослідження «Про результати дослідження фінансово-господарської діяльності ПП «ТАУРУС-ЛТД» () щодо наявності ознак правопорушень, пов`язаних з легалізацією доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванням тероризму або фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення, та/або інших правопорушень за період з 01 січня 2022 по 31 грудня 2023 року» № 19/23-00-08-03/33903303 від 25 червня 2025 року; даними висновка експерта за результатами проведення судової економічної експертизи № 407/25-23 від 06 листопада 2025 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 05 грудня 2025 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 05 грудня 2025 року; іншими матеріалами кримінального провадження.

23 січня 2026 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 209, ч. 1 ст. 204 КК України.

Згідно зі ст. 131 КПК України запобіжні заходи є видом заходів забезпечення кримінального провадження. Отже, на них розповсюджуються такі загальні правила застосування останніх: заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом; застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби судового слідства виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться у клопотанні прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого прокурор звертається із клопотанням; під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати суду докази обставин, на які вони посилаються.

Під час обрання запобіжного заходу мають враховуватися не лише загальні, але й спеціальні критерії, що визначені законодавцем як мета та підстави для ухвалення рішення. Вони визначені у ст. 177 КПК України. Зокрема, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, які наведені в ч. 1 ст. 177 КПК України.

Використовуючи відомі науці кримінального процесуального права способи тлумачення вищевикладених приписів закону, можна дійти висновку, що застосування запобіжного заходу спрямоване виключно на забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Виходячи з цієї мети, слід надавати оцінку й іншим її складовим, спрямованим на запобігання спробам вчинити певні дії.

При цьому, запобіжний захід може застосовуватися лише з метою запобігання спробам вчинення дій, визначених у ч.1 ст. 177 КПК України. Отже, сторона обвинувачення може ініціювати обрання (продовження) запобіжного заходу лише у зв`язку з необхідністю запобігання спробам особи, які мають виявлятися в реальних діях, а не через їх уявну можливість вчинення чи у припущеннях таких дій у майбутньому. Якщо дослівно тлумачити термін «запобігання спробам», то за змістом воно є тотожним поняттю «припинення розпочатої дії». Умовно його можна вважати співмірним з категорією «замах», що застосовується у визначенні стадій вчинення злочину, та вважається вчиненням особою з прямим умислом діяння, безпосередньо спрямованого на настання наслідків, у цьому випадку, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України.

Спроба переховуватися від органів досудового розслідування чи суду може виявлятися та підтверджуватися, наприклад, отриманням громадянства іншої країни або подання відповідних заяв і документів для активізації цього процесу або ж терміновою купівлею квитків до іншої країни. Спроба знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, може підтверджуватися або фото/відео матеріалами, або показами свідків, або іншими конкретними доказами на підтвердження вказаних обставин.

Крім того, прокурор повинен довести той факт, що особа, стосовно якої він заявляє клопотання про застосування запобіжного заходу, має реальну можливість отримати доступ до речей, які вона хоче спотворити чи знищити, у володіння та користування, або ж на момент подання клопотання володіє чи користується ними, або/та вже спотворила чи знищила. У випадку, коли такі речі/документи перебувають у розпорядженні/володінні сторони обвинувачення, вона не може посилатися на можливість їх знищення підозрюваним/обвинуваченим, оскільки саме прокурор несе персональну відповідальність за збереження таких предметів.

Спроба незаконно впливати на свідків, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні має бути підтверджена належними доказами, у тому числі показами вказаних осіб (свідками, іншим підозрюваним, експертом, спеціалістом), які доводять незаконний вплив особи, що здійснюється безпосередньо або через довірених осіб. Перешкоджання кримінальному провадженню в інший спосіб також має бути підтверджене та доведене: які саме дії особи прокурор оцінює як перешкоджання, а також в який саме спосіб особа таким діями реально заважає судовому розгляду. Так само має бути доведена реальність замаху на вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження наявного.

Отже, наявність спроб, яким слід запобігати, має бути підтверджена доказами. Припущення прокурора про їх наявність, якщо вони не ґрунтуються на доказах, визначених у ст. 84 КПК України, не може вважатися належною метою обрання запобіжного заходу у розумінні ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки по суті є припущенням.

Припис першого речення ч. 2 ст. 177 КПК визнає достатньою підставою для суду його переконаність, що підозрювана може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Водночас комплексний аналіз приписів ч. 1 та 2-го речення ч. 2 ст. 177 КПК України свідчить, що суд повинен надавати оцінку законності та обґрунтованості клопотання сторони обвинувачення, в якому має бути доведено «існування спроб», перелічених у п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Одного лише припущення прокурора про те, що такі спроби можуть потенційно виникнути, недостатньо для ухвалення рішення про застосування запобіжного заходу.

Як зазначено у листі Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ від 04.04.2013 р.№511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України», вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу у процесі розгляду відповідних клопотань, суд щоразу зобов`язаний: здійснювати повноваження з судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування і судового розгляду, діяти відповідно до вимог кримінального процесуального закону (п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК); пам`ятати про критерії для обрання того чи іншого запобіжного заходу, передбачені у ч. 1 ст. 194 КПК, а тому суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу, якщо за результатами розгляду клопотання встановить наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК Украіни, та на які вказує прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Обставини, визначені у ст. 178 КПК Украіни, також слід враховувати у процесі обрання запобіжного заходу. Хоча вони мають певною мірою факультативне значення, їх оцінка має відбуватися з дотриманням таких самих умов, що стосуються з`ясування мети та підстав цього заходу.

Отже, суд під час застосування запобіжного заходу, в кожному випадку розгляду відповідного клопотання, зобов`язаний зробити висновок про наявність/відсутність ризику/ризиків у вигляді вчинення відповідних спроб порушення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Задовольняючи частково клопотання слідчого про застосування щодо підозрюваної ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 3 318 прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, та застосовуючи до неї заставу у розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб,слідчий суддя дослідила матеріали провадження, вислухала пояснення учасників судового розгляду, а також врахувала дані про особу підозрюваної та дійшла обґрунтованого висновку про можливість застосування щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 499 200 грн.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч.5 ст.182 КПК України у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, слідчий суддя, у відповідності до вимог ч. 5 ст. 182, ч. 3 ст.183 КПК України, взявши до уваги вагомість наданих доказів та їх взаємозв`язок, дані, які характеризують особу підозрюваної, дійшла висновку, що зазначені у клопотанні ризики можливо убезпечити, обравши запобіжний захід у вигляді застави в меншому розмірі, а саме - 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, ніж запропонований в клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді застави.

Колегія суддів вважає, що висновки слідчого судді про наявність підстав для обрання підозрюваній запобіжного заходу у вигляді застави у меншому розмірі, ніж запропонований стороною обвинувачення, ґрунтуються на досліджених у судовому засіданні обставинах, а

доводи апеляційної скарги прокурора про необхідність збільшення розміру застави, є необґрунтованими.

Окрім цього, стороною обвинувачення не було доведено та матеріали справи не містять доказів на підтвердження, що такий розмір застави є співмірним та пропорційним розміру доходів та майновому стану підозрюваної, а також не доведена спроможність ОСОБА_7 сплатити зазначену в клопотанні суму застави.

Отже, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для збільшення розміру застави, як про це вказує прокурор у апеляційній скарзі, оскільки визначена слідчим суддею застава в розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 499 200 грн, із покладенням на підозрювану обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, знаходиться в межах, визначених ч.5 ст.182 КПК України і є достатньою у співставленні з існуючими ризиками та даними про особу підозрюваної.

Колегія суддів також враховує, що ОСОБА_7 вперше притягується до кримінальної відповідальності, позитивно характеризується, працює, має матір похилого віку, яка має незадовільний стан здоров`я та потребує постійного догляду, постійно мешкає за однією адресою. Крім того, з моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, будь-яких порушень покладених на неї процесуальних обов`язків підозрювана не допускала.

Вказане свідчить про те, що обраний слідчим суддею запобіжний захід є дієвим, забезпечує належну процесуальну поведінку підозрюваної і підстав для збільшення розміру застави колегія суддів не вбачає.

Отже, висновки слідчого судді про наявність підстав для обрання підозрюваній запобіжного заходу у вигляді застави у визначеному розмірі ґрунтуються на досліджених у судовому засіданні обставинах, а саме рішення прийняте у відповідності до вимог кримінального процесуального закону, а тому підстави для його скасування відсутні.

Таким чином, порушень вимог кримінального процесуального закону, які б давали підстави для скасування ухвали слідчого судді, не вбачається, тому колегія суддів приходить до висновку, що ухвала слідчого судді є законною, обґрунтованою, вмотивованою і такою, що не підлягає скасуванню, а отже в задоволенні вимог апеляційної скарги прокурора слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 407, 418,419,422, 532 КПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 28 січня 2026 року, якою частково задоволено клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_10 , та застосовано запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 499 200 (чотириста дев`яносто дев`ять тисяч двісті) гривень відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 204, ч. 3 ст. 209 КК України залишити без змін.

Ухвала набирає чинності з моменту оголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуюча ОСОБА_2

Судді ОСОБА_3

ОСОБА_4