ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2026 року м. Чернівці

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Чернівецького апеляційного суду у складі:

Головуючого ОСОБА_1

Суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

при секретарі

судового засідання ОСОБА_4

за участю сторін судового провадження:

прокурора ОСОБА_5 (у режимі відеоконференції) розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Кельменецького районного суду Чернівецької області від 26 лютого 2026 року у кримінальному провадженні №0000030,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Кельменецького районного суду Чернівецької області від 26 лютого 2026 року задоволено клопотання слідчого СВ Дністровського РВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_8 та застосовано до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком по 14 год. 35 хв. 23 квітня 2026 року.

Одночасно для забезпечення виконання ОСОБА_6 обов`язків, визначених КПК України, визначено альтернативний запобіжний захід у виді застави в розмірі 360 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1200000 (один мільйон двісті тисяч) грн.

Покладено на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду у робочий час з 09 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв.;

- не відлучатися цілодобово з місця постійного проживання;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт (паспорти) для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

ЄУНСС:717/413/26

НП:11-сс/822/103/26 Головуючий у І інстанції: ОСОБА_9

Категорія: ст. 309 КПК України Доповідач: ОСОБА_1

На вказане рішення слідчого судді захисник ОСОБА_7 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , подав апеляційну скаргу, в якій просить змінити ухвалу слідчого судді Кельменецького районного суду Чернівецької області від 26.02.2026 в частині визначення розміру застави та зменшити її до 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Зазначає, що визначена слідчим суддею застава у сумі 1 200 000 грн є завідомо непомірною, непропорційною меті запобіжного заходу та фактично має каральний характер.

Стверджує, що при визначенні розміру застави слідчий суддя не дотримався вимог ч. 5 ст. 182 КПК України, оскільки не здійснив належного аналізу майнового стану підозрюваного, не встановив його реальних доходів, активів та фінансових зобов`язань, а також не врахував сімейні обставини.

Уважає, що внесення застави за рахунок позикових коштів спричинило виникнення значних боргових зобов`язань та істотне погіршення матеріального становища підозрюваного і його сім`ї, що підтверджує надмірність визначеного розміру.

Посилається на практику ЄСПЛ, відповідно до якої застава має бути індивідуалізованою та співмірною майновому стану особи і не може мати репресивного змісту, а також на практику Верховного Суду щодо необхідності мотивованого визначення конкретної суми застави на підставі реальних даних про особу.

Вказує, що при визначенні такого розміру застави слідчий суддя не врахував дані про особу ОСОБА_6 .

Вважає, що за обставин провадження та з урахуванням характеру ризиків розмір застави у межах 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб є достатнім для забезпечення виконання покладених процесуальних обов`язків та відповідає вимогам ст. 182 КПК України.

Заслухавши суддю-доповідача, який виклав суть ухвали та вимоги апеляційної скарги, міркування прокурора, який просив апеляційну скаргу захисника залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді без змін, перевіривши матеріали провадження та обговоривши доводи, наведені в апеляційній скарзі, колегія суддів доходить такого.

Відповідно до вимог ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Відповідно до ст.177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, знищити, сховати або спотворити будь-які із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Обставини, що враховуються при застосуванні запобіжного заходу передбачені ст.178 КПК України, відповідно до якої, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

За змістом положень ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вказаних вимог кримінального процесуального закону слідчим суддею дотримано.

Як вбачається з апеляційної скарги захисником не оскаржується обґрунтованість висунутої ОСОБА_6 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, а також наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а тому колегія суддів, керуючись вимогами ст. 404 КПК України, не наводить доводів на підтвердження тих обставин, які ніким не оспорені.

Що стосується розміру застави, то такий визначено у відповідності до ст.182 КПК України, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу.

За змістом ч. 4, 5 ст. 182 КПК України застава визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, даних про особу підозрюваного та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і має бути такою, що здатна забезпечити виконання покладених процесуальних обов`язків. Майновий стан є одним із критеріїв, однак сам по собі не зумовлює встановлення застави у мінімальному чи запропонованому стороною захисту розмірі, якщо це не забезпечує мету запобіжного заходу.

На думку колегії суддів, навіть розмір застави у максимальних межах, передбачений у п.2 ч.5 ст.182 КПК України не здатен забезпечити виконання ОСОБА_6 покладених на нього обов`язків, оскільки він підозрюється у вчиненні тяжкого корисливого злочину, вчиненого в умовах воєнного стану, а тому слідчий суддя дійшов правильного висновку про можливість визначення застави у розмірі, який перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 360 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Указаний розмір застави не є непомірним для підозрюваного, жодним чином не порушує його права, та є достатнім і необхідним для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків на даному етапі досудового розслідування.

Посилання апелянта на те, що застава внесена за рахунок позикових коштів та спричинила боргові зобов`язання, не свідчить про її непомірний характер у розумінні ч. 5 ст. 182 КПК України, оскільки вибір джерела коштів для внесення застави є рішенням сторони або заставодавця і не є критерієм законності визначеного судом розміру.

Доводи про неврахування обставин, пов`язаних із місцем проживання та сімейних обставин, не дають підстав для зменшення розміру застави, оскільки такі дані оцінюються у сукупності з ризиками та тяжкістю діяння, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_6 , і самі по собі не нівелюють встановлених судом ризиків.

Вимога про зменшення застави до 80 прожиткових мінімумів є необґрунтованою, оскільки апелянтом не наведено переконливих мотивів і розрахунків, чому саме такий розмір буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки та запобігання встановленим ризикам.

Отже, наведені у скарзі доводи зводяться до незгоди з визначеною судом сумою застави та не містять підстав, передбачених КПК України, для скасування ухвали в цій частині.

За таких обставин, підстав для скасування рішення слідчого судді немає, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.176, 177, 178, 182, 193, 194, 404, 407, 418, 419, 422 КПК України колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Чернівецького апеляційного суду, -

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу захисника адвоката ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Кельменецького районного суду Чернівецької області від 26 лютого 2026 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 без змін.

Ухвала апеляційного суду оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3