Справа №760/5843/26 1-кс/760/3233/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 березня 2026 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні в залі судових засідань у м.Києві клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

у кримінальному провадженні №0000067 від 26.02.2026 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 14 ч. 2 ст. 258 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000067 від 26.02.2026 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 14 ч. 2 ст. 258 КК України.

Клопотання, зокрема, обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 за фактичних обставин, викладених у клопотанні, підозрюється у готуванні до вчинення терористичного акту, тобто вчинення вибуху, який створював небезпеку для життя чи здоров`я людини та заподіяння значної майнової шкоди, з метою порушення громадської безпеки та залякування населення, вчинене за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 14 ч. 2 ст. 258 КК України.

На думку органу досудового розслідування, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєнні вищевказаного злочину, що підтверджується зібраними досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні доказами.

В клопотанні вказується, що в зв`язку з викладеним, з метою забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, під час досудового розслідування виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у виді застосування стосовно ОСОБА_4 такого запобіжного заходу як тримання під вартою, оскільки існують реальні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які вказують на те, що підозрюваний може:

- переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинення вказаного кримінального покарання, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, відповідальність за який передбачена у вигляді позбавлення волі на строк до дванадцяти років, що вже саме по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки на даний час органом досудового розслідування не встановлено всі речі (речові докази) та документи, які могли зберегти на собі сліди кримінального правопорушення та містити інші відомості, що можливо використати як доказ факту чи обставин кримінального правопорушення, саме на вказаній стадії досудового розслідування підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на волі, може знищити або сховати вказані матеріальні об`єкти та документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- незаконно впливати на експертів, з метою винесення висновку на його користь, а також впливати у будь-який спосіб на свідків, адже враховуючи те, що в ході проведення обшуків були залучені поняті та підозрюваному надано копії відповідних процесуальних документів із зазначенням їх анкетних даних, на думку сторони обвинувачення підозрюваний може незаконно впливати на свідків, а також інших осіб, які на даний час ще не надали органу досудового розслідування покази у кримінальному провадженні;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки перебування підозрюваного не в умовах ізоляції може перешкодити викриттю інших спільників, причетних до вчинення кримінального правопорушення, у тому числі на даний час невстановленої досудовим розслідуванням особи (осіб), що здійснюють замовлення вчинення терористичних актів.

На думку слідчого, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим вище, що підтверджується вищевикладеними обставинами.

На підставі викладеного, слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів без права внесення застави.

В судовому засіданні прокурор відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 клопотання підтримала, просила його задовольнити з підстав, викладених у клопотанні.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 захисник ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечували, просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки пред`явлена ОСОБА_4 підозра є, на їх думку, необґрунтованою, жоден з зазначених прокурором ризиків - недоведеними.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення сторін, слідчий суддя дійшов висновку про таке.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно з ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, практику Європейського суду з прав людини, зокрема, рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, що може переконати об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

Виходячи з викладеного, слідчий суддя дійшов висновку, що на даній стадії досудового розслідування ОСОБА_4 в цілому обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 14 ч. 2 ст. 258 КК України, що, зокрема, підтверджуєтьсяречовими доказами, вилученими в ході проведеного обшуку, а саме: компонентами до саморобного вибухового пристрою, банківськими картками, на які здійснювалось зарахування грошових коштів як винагороди; оглядом мобільного пристрою ОСОБА_4 , в якому відображено листування з невстановленою особою на ім`я ОСОБА_8 ; показами підозрюваного, який розповів обставини залучення його до протиправної діяльності, а також всі обставини вчинення ним підготовки до терористичного акту.

Щодо заявлених у клопотанні ризиків, то слідчий суддя вважає доведеними прокурором такі ризики:

- переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинення вказаного кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, відповідальність за який за ч. 1 ст. 14 ч. 2 ст. 258 КК України передбачена у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна або без такої,відомостей щодо соціальних зв`язків підозрюваного слідчому судді не надано;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки досудове розслідування у даному кримінальному проваджені триває.

Згідно з чч. 1, 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як вже зазначалося, слідчий суддя вважає доведеним прокурором наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 14 ч. 2 ст. 258 КК України, ризиків його переховування від органів досудового розслідування та/або суду, знищення, сховання або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Слідчий суддя також ураховує відсутність медичних відомостей, що підозрюваний ОСОБА_4 не може утримуватися в умовах несвободи.

Вищенаведене, на думку суду, також унеможливлює застосування щодо обвинуваченого інших, більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, оскільки такі заходи не забезпечать як запобігання встановленим судом ризикам, так і виконання завдань кримінального провадження, визначених ст.2 КПК України, можуть негативно вплинути на перебіг судового розгляду даного кримінального провадження, а тому вважає обґрунтованим застосувати щодо обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

На думку суду, застосування щодо обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою не суперечить вимогам ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, в даному випадку, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.

Виходячи із змісту ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики ЄСПЛ, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює ЄСПЛ, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загально - суспільних прав та інтересів.

На підставі абз.8 ч.4 ст. 183 КПК України слідчий суддя не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 14 ч. 2 ст. 258 КК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.29 Конституції України, стст. 176, 177, 183, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 24 год. 00 хв. 30.04.2026 року включно, без визначення розміру застави.

Визначити строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 24 год. 00 хв. 30.04.2026 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_7 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1