Справа № 274/450/26 Провадження № 1-кп/0274/516/26
УХВАЛА

07.05.2026 м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області

у складі: головуючий - суддя ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисників адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 (дистанційно), ОСОБА_6 (дистанційно),

обвинувачених - ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції матеріали кримінального провадження, внесеного 06.02.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000010 щодо ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , які обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України, -

в с т а н о в и в:

Бердичівським міськрайонним судом Житомирської області здійснюється підготовче провадження у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , які обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України.

Обвинувачена ОСОБА_8 звернулася до суду із клопотаннями від 05.02.2026 та 02.03.2026 про призначення їй за рахунок держави перекладача з української мови на російську, оскільки вона на недостатньому рівні володіє державною мовою, щоб розуміти юридичну термінологією, при цьому свої вимоги обґрунтовувала положеннями Конституції України, Європейської конвенції з прав людини та КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_7 також звернувся до суду із клопотанням від 05.02.2026, у якому покликаючись на норми Конституції України, Європейської конвенції з прав людини, КПК України, з посиланням на недостатній рівень володіння українською мовою та на свій стан здоров`я, просив призначити йому за рахунок держави перекладача з української мови на російську чи казахську мову.

В підготовчому судовому засіданні прокурор заперечив проти задоволення клопотань обвинувачених, оскільки вони тривалий час проживають в Україні та є громадянами України, тому зобов`язані розуміти українську мову. На стадії досудового розслідування, на той час підозрюваним ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , слідчим було відмовлено у залученні перекладача за безпідставністю, рішення слідчого ними не оскаржувалося. На підтвердження своїх заперечень прокурор надав суду копії наявних у нього документів.

Обвинувачені ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та їх захисники в підготовчому судовому засіданні підтримали клопотання про залучення перекладача.

Від інших учасників судового провадження заперечень проти клопотань про залучення перекладача не надійшло.

Дослідивши матеріали справи та заслухавши думку учасників судового провадження, суд дійшов такого висновку.

Участь перекладача у кримінальному провадженні зумовлена конституційною засадою рівності перед законом та судом, за якою, зокрема, не допускається привілеїв чи обмежень, в т.ч. й у процесуальних правах, за мовними ознаками (ч. 2 ст. 24 Конституції України, ч. 1 ст. 10 КПК України).

Згідно із ч. 1, ч. 3 ст. 29 КПК України кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона обвинувачення, слідчий суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою. Слідчий суддя, суд, прокурор, слідчий забезпечують учасникам кримінального провадження, які не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, право давати показання, заявляти клопотання і подавати скарги, виступати в суді рідною мовою або іншою мовою, якою вони володіють, користуючись у разі необхідності послугами перекладача в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Залучення перекладача для проведення процесуальних дій має на меті забезпечити особам, які беруть участь у кримінальному провадженні та не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, можливість користуватися рідною мовою або іншою мовою, якою вони володіють (для підозрюваного, обвинуваченого - п. 18 ч. 3 ст. 42, потерпілого - п. 9 ч. 1 ст. 56, представника юридичної особи - п. 11 ч. 3 ст. 64-1, свідка - п. 4 ч. 1 ст. 66 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 68 КПК України у разі необхідності у кримінальному провадженні перекладу пояснень, показань або документів сторони кримінального провадження або слідчий суддя чи суд залучають відповідного перекладача (сурдоперекладача).

Разом з тим, питання про залучення перекладача слід вирішувати у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи не призведе це до порушення рівності перед законом і судом (принципу "рівності можливостей") та несправедливості судового розгляду в цілому у розумінні положень ст. 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод (далі Конвенція).

Згідно з ч. 3 ст. 6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення, зокрема, має право, якщо він не розуміє мови, яка використовується в суді, або не розмовляє нею, - одержувати безоплатну допомогу перекладача.

У своєму рішенні від 13.02.2001 Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі «Kромбах проти Франції» зазначив, що конвенційне право на допомогу перекладача, яке міститься в підпункті (e) пункту 3 статті 6, очевидно, має бути застосовне тільки в тому випадку, коли обвинувачений не розуміє мови, використовуваної в суді, чи не розмовляє нею.

Для констатації факту порушення права особи на захист, через незабезпечення обвинуваченого послугами перекладача, установлення зазначених обставин має бути «поза розумним сумнівом».

При цьому чинниками для з`ясування розуміння особою вказаних обставин Конвенція та практика ЄСПЛ визначають: 1) тривалість проживання у державі ведення судочинства; 2) рівень освіти, час та місце її здобуття; мова навчання; 3) рід занять, спосіб життя та обсяг комунікації.

У постанові Верховного Суду від 19.02.2019 (справа № 236/1798/16-к), суд зазначив, що при вирішенні питання про залучення перекладача визначальною є впевненість суду, що обвинувачений дійсно не володіє, або недостатньо володіє державною мовою. Хоча закон не встановлює критеріїв, за якими суд має визначитись в цьому питанні, такі роз`яснення містяться в рішеннях Європейського суду з прав людини. Європейський суд з прав людини в справі «К. проти Франції» від 07.12.1983 дійшов наступного висновку: «п. 8. ... Як видно з рішення трибуналу, заявник народився і здобув освіту у Франції і йому не було важко розуміти й спілкуватися французькою мовою, якою вели провадження в суді. Конвенційне право на допомогу перекладача, що міститься в підпункті (e) пункту 3 статті 6, очевидно, може бути застосоване тільки в тому випадку, коли обвинувачений не розуміє мови, використовуваної в суді, чи не розмовляє нею».

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що обвинувачені ОСОБА_7 та ОСОБА_8 є українцями, мають громадянство України. Обвинувачена ОСОБА_8 народилася в Україні та проживає на її території в м. Бердичеві, здобула базову середню освіту. Обвинувачений ОСОБА_7 , хоча й народився в Казахстані, однак паспорт громадянина України отримав ще в 1997 році та постійно проживає в Україні, на теперішній час - в м. Бердичеві. На досудовому розслідуванні для захисту прав як підозрюваних ОСОБА_7 та ОСОБА_8 були призначені захисники. У задоволенні клопотань ОСОБА_7 та ОСОБА_8 про залучення перекладача слідчим було відмовлено за безпідставністю. Постанови слідчого не оскаржувалися. В обґрунтування своїх клопотань про залучення перекладача ні ОСОБА_7 , ні ОСОБА_8 жодних доказів, які могли б свідчити про те, що вони дійсно не володіють державною мовою, до суду не подали. (Т. 1, а.п. 2, 69-71, 106-108, 153-161).

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» кожний громадянин України зобов`язаний володіти державною мовою.

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України від 14.07.2021 № 1-р/2021 володіти українською мовою як мовою свого громадянства - обов`язок кожного громадянина України. При цьому кожен громадянин України є вільним у виборі мови або мов для приватного спілкування.

Таким чином, посилання обвинувачених ОСОБА_7 та ОСОБА_8 на необхідність залучення їм за рахунок держави перекладача з української мови через її незнання, судом визнаються необґрунтованими та такими, що спрямовані на затягування розгляду кримінального провадження. Моральний аспект таких клопотань, з огляду на багаторічну збройну агресію російського окупанта та її трагічні наслідки для Українського Народу, суд залишає поза межами кримінального провадження.

З урахуванням наведених вище обставин, суд не вбачає об`єктивних підстав для залучення обвинуваченим ОСОБА_7 та ОСОБА_8 під час судового розгляду справи перекладача з української на будь-яку іншу мову та вважає необхідним відмовити в задоволенні їх клопотань.

Керуючись ст.ст. 29, 68, 369-372 КПК України, суд -

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання обвинуваченої ОСОБА_8 про призначення перекладача - відмовити.

У задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_7 про призначення перекладача - відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1