Справа № 211/593/26
Провадження № 1-кп/211/897/26
У Х В А Л А

про продовження запобіжного заходу

01 квітня 2026 року

Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

учасників кримінального провадження:

прокурора (в режимі відеоконференції) ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 21 в місті Кривому Розі Дніпропетровської області кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001284 від 14.12.2025, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадження Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області перебуває вказане кримінальне провадження.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 . На думку прокурора наразі продовжують існувати ризики, передбачені п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість переховуватися від суду, та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обвинувачений заперечує проти задоволення клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважаючи, що ризики прокурором не обгрунтовані, ним протиправних дій умисного характеру не вчинялося. Пояснив, що ключі від автомобіля потерпілий дав добровільно, поліцію та швидку він викликав сам, з місця ДТП не переховувався.

Захисник в судовому засіданні проти клопотання прокурора заперечував частково, просив зменшити розмір застави до 20 прожиткових мінімумів.

Ухвалою суду від 03.02.2026 ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 03.04.2026 включно, застосовано альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.

Згідно з ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу.

Тому при вирішенні питання про продовження відносно ОСОБА_4 строку тримання під вартою суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з необхідності уникнення ризиків, визначених у ст. 177 КПК України.

Суддя, в обґрунтування продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою посилається на те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років, обвинуваченому інкриміновано злочин проти власності, який вчинено у період непогашеної у встановленому законом порядку судимості за корисливі злочини, що свідчить про те, що обвинувачений на шлях виправлення не став, також, у даному кримінальному провадженні складом суду ще не було досліджено докази у справі, зокрема, не допитані потерпіла та свідки, ОСОБА_4 офіційно не одружений, дітей не має, офіційно не працевлаштований, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків, тому мають місце ризики, передбачені п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КК України, а саме: можливість переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Надаючи оцінку доводам обвинуваченого щодо можливості перебування під час судового розгляду у розташуванні військової частини, суд зазначає, що згоди від жодної військової частини про це до суду надано не було.

Суд також зазначає про неможливість застосовання до ОСОБА_4 домашнього арешту, оскільки останній не має зареєстрованого місця проживання, також відсутні будь-які письмові дозволи осіб на відбування запобіжного заходу за їх місцем проживання.

Отже, наявність зазначених обставин не дає підстав аби змінити обраний ОСОБА_4 запобіжний захід з тримання під вартою на більш м`який, що свідчить про необхідність задоволення клопотання прокурора та продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ще на 60 днів.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України одночасно з запобіжним заходом у виді тримання під вартою, обвинуваченому слід визначити заставу в межах, передбачених ст. 182 ч. 5 п. 2 КПК України.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.7 ст.182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 197, 336, 369, 372 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 - задовольнити.

Клопотання захисника про зменшення розміру застави - задовольнити частково.

Запобіжний захід щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кременчук Полтавської області, у вигляді тримання під вартою продовжити на шістдесят днів до 30.05.2026 включно.

Визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 133 120 (сто тридцять три тисячі сто двадцять) гривень 00 коп., яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок суду.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти та повідомити про це прокурора та суд.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

- прибувати за викликом до прокурора, суду, а в разі неможливості прибуття за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це слідчого, прокурора, суд;

- не відлучатися за межі Криворізького району Дніпропетровської області без дозволу прокурора, суду;

- повідомляти прокурора, суд про зміну місця свого проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади усі свої паспорти громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну, окрім паспорта громадянина України.

З моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі,він зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Копію ухвали вручити учасникам кримінального провадження та направити до виконання до ДУ «Криворізька установа виконання покарань №3».

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1