ЦЕНТРАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. МИКОЛАЄВА
н/п 1-кс/490/1053/2026 У Х В А Л А
09.03.2026р. слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Управління СБ України в Херсонській області ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Павлівка Генічеського району Херсонської області, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,
У передбачений законом спосіб повідомлення про підозру та повістки про виклик на 04, 05, 06 лютого 2026 року підозрюваній ОСОБА_6 опубліковано в газеті «Урядовий кур`єр» та на сайті «Офісу Генерального прокурора».
31.01.2026 слідчим підозрюваній ОСОБА_6 через Південний міжрегіональний центр з надання безоплатної правничої допомоги залучено захисника за призначенням.
У передбачений законом спосіб повідомлення про підозру та повістки про виклик на 23, 24, 25 лютого 2026 року підозрюваній ОСОБА_6 опубліковано в газеті «Урядовий кур`єр» та на сайті «Офісу Генерального прокурора».
Згідно повідомлення про підозру досудовим розслідуванням встановлено, що громадянка ОСОБА_6 у період липня-вересня 2022 року, усвідомлюючи протиправність своїх дій, підтримуючи ідеї тимчасової окупації Херсонської області військовими рф та незаконну діяльність створених ними незаконних органів влади, добровільно погодилась зайняти посаду голова дільничної виборчої комісії № 607 та вчинила умисні дії щодо організації проведення на тимчасово окупованій території Херсонської області незаконного референдуму з метою зміни меж території та державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України.
Так, у період з 23 по 27 вересня 2022 року на тимчасово окупованій частині території Херсонської області пройшла незаконна, тобто з порушенням всіх положень Закону України «Про всеукраїнський референдум» від 26 січня 2021 року № 1135-IX процедура проведення голосування серед жителів Херсонської області, у якому за участі озброєних військових та правоохоронців рф, незаконно сформованої поліції сумісно з членами незаконної 607 ДВК, ОСОБА_6 як голова незаконного органу народного волевиявлення, взяла активну участь у референдумі шляхом здійснення збору бюлетенів, форму яких затвердила незаконна ЦВК, та без дотримання основних принципів вільної участі та добровільного таємного голосування, публічності та відкритості референдуму, вживала заходи до їх перерахунку, оформлення відповідних протоколів для здійснення уяви у невизначеного кола осіб про легітимність проведення процедури плебісциту, підвела з іншими членами незаконної ДВК результати голосування і передала відповідні бюлетені до ТВК № 6, з урахуванням яких формувались результати голосування по всій тимчасово окупованій території Херсонської області.
27 вересня 2022 року так звана ЦВК Херсонської області за результатами підрахунку ста процентів бюлетенів визнала незаконний референдум таким, що відбувся. Відповідно до його результатів 87.05 відсотків виборців виявили бажання за входження Херсонської області у склад РФ.
Крім того, у невстановлені дату та час, але не раніше 11 грудня 2023 року, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи проросійськи налаштованою, діючи з прямим умислом та усвідомлюючи протиправний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, перебуваючи на тимчасово окупованій території Херсонської області, без примусу, з ідеологічних мотивів, добровільно погодилась на пропозицію невстановлених досудовим розслідуванням осіб, щодо організації та участі у проведенні на території тимчасово окупованого м. Генічеськ Генічеського району Херсонської області незаконних виборів президента російської федерації та була призначена на посаду так званої «голови ДВК № 88».
Так, ОСОБА_6 , у період з 11.12.2023 по 17.03.2024, діючи з прямим умислом, за попередньою змовою з особами так званої «Генічеської ТВК» та так званими «членами ДВК № 88», усвідомлюючи свою протиправну діяльність та передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки, вчинила наступні дії направлені на організацію та проведення незаконних виборів президента російської федерації на тимчасово окупованій території м. Генічеськ Генічеського району Херсонської області, а саме забезпечувала організацію та проведення т.зв. виборів президента; здійснювала підбір осіб на посади членів т.зв. ДВК № 88 та організацію їх роботи; здійснювала агітацію місцевих мешканців до участі у проведенні т.зв. виборів президента; організовувала облаштування т.зв. виборчої дільниці (розстановка кабінок для голосування та розміщення атрибутики з символікою рф) у приміщенні Генічеської середньої школи №3, за адресою: Херсонська область, Генічеський район, м. Генічеськ, вул. Курасова, 1; приймала участь в обліку бюлетенів, отриманих в результаті незаконних виборів президента та доставку їх до так званої «Генічеської ТВК»; надавала пропагандистським ЗМІ держави-агресора інтерв`ю проросійського змісту щодо перебігу незаконних виборів президента рф на ТОТ Херсонської області; здійснювала інші дії, направлені на організацію та проведення незаконних виборів президента.
Слідчий звернувся до слідчого судді із клопотанням про обрання підозрюваній ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України.
В обґрунтування клопотання зазначено, що у передбачений законом спосіб повідомлення про підозру та повістки про виклик підозрюваній ОСОБА_6 опубліковано в газеті «Урядовий кур`єр» та на сайті «Офісу Генерального прокурора». Проте, громадянка України ОСОБА_6 за вказаними повістками не прибула, причин неприбуття та жодних заяв чи клопотань про перенесення часу проведення процесуальних дій до органу досудового розслідування не надала.
За наявною інформацією оперативних підрозділів СБ України ОСОБА_6 з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинені кримінальні правопорушення, перебуває на тимчасово окупованій території Херсонської області, в м. Генічеськ, де продовжує свою злочинну діяльність, співпрацюючи з окупаційною владою.
У зв`язку із викладеним у органу досудового розслідування існують вагомі підстави вважати, що громадянка України ОСОБА_6 переховується від органу досудового розслідування та суду.
Постановою слідчого від 26.02.2026 на підставі ст. 281 КПК України підозрювану ОСОБА_6 оголошено в розшук, проведення якого доручено оперативним співробітникам Генічеського РВ УСБУ в Херсонській області.
Поряд із цим наявні ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження; вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність у якій підозрюється.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Захисник вирішення питання про обрання запобіжного заходу поклав на розсуд суду.
Заслухавши думку учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання та кримінального провадження, приходжу до наступних висновків.
Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором та/або оголошений у міжнародний розшук. У випадку, якщо слідчий суддя прийме рішення про тримання під вартою особи, оголошеної в міжнародний розшук, після затримання такої особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя за участю підозрюваного має розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
Отже, у разі оголошення особи у міжнародний розшук, КПК України встановлює процедуру, за якою спочатку може бути розглянуте за відсутності підозрюваного клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою. А наступним етапом - після затримання підозрюваного (не пізніш як через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження) - слідчий суддя розглядає за його участю клопотання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід. Використані формулювання свідчать про те, що в умовах переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та оголошення у зв`язку з цим його у міжнародний розшук, КПК України розрізняє процедури обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою від процедури застосування такого обраного запобіжного заходу.
На відміну від процедури застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, при вирішенні питання про його обрання не досліджується можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, оскільки тримання під вартою - це єдиний запобіжний захід, передбачений в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України. Питання про більш м`який запобіжний захід відносно підозрюваного стає предметом дослідження при застосуванні запобіжного заходу після його затримання і доставлення до слідчого судді. За такої нормативної регламентації при вирішенні питання про обрання щодо особи запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчому судді належить дослідити такі обставини: чи повідомлено особі про підозру у встановленому законом порядку; чи наявна обґрунтована підозра; чи наявні ризики кримінального провадження; чи оголошена особа в міжнародний розшук (або перебуває на тимчасово окупованій території України).
Таким чином, слідчий суддя досліджує ці обставини в світлі конкретних обставин цієї справи.
Так з матеріалів кримінального провадження вбачається, що у передбачений законом спосіб повідомлення про підозру та повістки про виклик підозрюваній ОСОБА_6 опубліковано в газеті «Урядовий кур`єр» та на сайті «Офісу Генерального прокурора». Проте, громадянка України ОСОБА_6 за вказаними повістками не прибула, причин неприбуття та жодних заяв чи клопотань про перенесення часу проведення процесуальних дій до органу досудового розслідування не надала.
За наявною інформацією оперативних підрозділів СБ України ОСОБА_6 з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинені кримінальні правопорушення, перебуває на тимчасово окупованій території Херсонської області, в м. Генічеськ, де продовжує свою злочинну діяльність, співпрацюючи з окупаційною владою.
У зв`язку із викладеним у органу досудового розслідування існують вагомі підстави вважати, що громадянка України ОСОБА_6 переховується від органу досудового розслідування та суду.
Постановою слідчого від 26.02.2026 на підставі ст. 281 КПК України підозрювану ОСОБА_6 оголошено в розшук, проведення якого доручено оперативним співробітникам Генічеського РВ УСБУ в Херсонській області.
Щодо обґрунтованості підозри, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Згідно з визначеним Європейським судом прав людини поняття, обґрунтована підозра - це добровільне припущення про вчинення особою певного діяння, ґрунтується на об`єктивних відомостях, які можна перевірити у судовому розгляді та які спонукали б неупереджену та розумну людину вдатися до практичних дій, щоб з`ясувати, чи є така підозра обґрунтованою.
Підозра, виходячи з постанови Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України від 24.11.2016р. № 5 - 328 кс 16, є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення.
У відповідності до норм КПК України, на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду провадження по суті, а саме питань пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи не винною у вчиненні злочину.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні "Мюррей проти Об`єднаного Королівства" зазначив, що факти які викликають підозру не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.
Так, ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 5 ст. 111-1 КК України, який є тяжким та санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої.
З урахуванням тяжкості покарання, що загрожує підозрюваній, характеру вчиненого кримінального правопорушення, пов`язаного із добровільним та умисним зайняттям посади голови дільничної виборчої комісії № 607 та вчиненням умисних дій щодо організації проведення на тимчасово окупованій території Херсонської області незаконного референдуму з метою зміни меж території та державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України; зважаючи на те, що підозрювана перебуває на тимчасово окупованій території Херсонської області, де продовжує займатись злочинною діяльністю; фактично вже вживає заходів, направлених на ухилення від явки до слідчого, прокурора та суду, у зв`язку з чим оголошена у розшук; зважаючи на те, що останній відомі свідки її протиправних дій та інші фігуранти злочинної діяльності, за такого слід погодитись із доводами прокурора про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження; вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність у якій підозрюється.
Таким чином запобігти вказаним ризикам шляхом обрання іншого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою не вбачається за можливе.
Керуючись ст. 183, 196 КПК України, -
Щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Після затримання і не пізніш як через сорок вісім годин з часу доставки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до місця кримінального провадження, розглянути за її участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід у встановленому законом порядку.
Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1