Справа № 461/7412/25 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/811/524/26 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2026 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретаря ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові апеляційну скаргу прокурора ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 03 лютого 2026 року про застосування до підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України ОСОБА_7 , запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання,

з участю прокурора ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_7 ,

захисника-адвоката ОСОБА_8 ,

в с т а н о в и л а:

вищевказаною ухвалою клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління ГУ НП у Львівській області ОСОБА_9 задоволено частково.

Застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Бортники Жидачівського району Львівської області, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, строком на два місяці.

Покладено на підозрюваного ОСОБА_7 наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, слідчого судді або суду за першим викликом; не відлучатися з Київської області без дозволу слідчого, прокурора в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, слідчого судді або суду; повідомляти слідчого, прокурора в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, слідчого суддю або суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні, а саме: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 ; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

В іншій частині клопотання відмовлено.

Строк дії ухвали становить два місяці, тобто до 03.04.2026 включно.

Не погоджуючись із рішенням слідчого судді, прокурор ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 03 лютого 2026 року скасувати, постановити нову ухвалу, якою застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 260 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 865 280 грн., з покладенням обов`язків, передбачених п.1, п.2, п.3, п.4, п.8 ч. 5 ст. 194 КПК України.

В обґрунтування своїх апеляційних вимог прокурор покликається на те, що ухвала підлягає скасуванню.

Зазначає, що при постановлені ухвали слідчим суддею не враховано наявність ризиків та враховуючи ту обставину, що ОСОБА_7 самостійно не міг підготувати всі передбачені законом бухгалтерські (фінансові) документи, а також технічну документацію, на підставі яких здійснюється нарахування грошових коштів, за виконані роботи, а тому міг залучити до цього інших працівників ТОВ «ТОП ФАЄР», підозрюваний може впливати на показання працівників ТОВ «ТОП ФАЄР» та приховати докази причетності до кримінального правопорушення.

Прокурор вказує, що із врахуванням особи ОСОБА_7 та розміру майнової шкоди, у завданні якого підозрюється останній, майновий стан підозрюваного, а саме наявності у власності останнього наступного майна: житлового будинку площею 175,4 кв.м. та земельної ділянки з кадастровим номером :01:008:5331, площею 0,0419 га. які знаходиться за адресою: Київська обл., Бучанський р-н.. с. Крюківщина, вул. Чумацька, 29, та двох автомобілів марки Fiat Doblo (2019 та 2020 років виписку) та автомобіля марки MERCEDES-BENZ СІ80 (2005 року виписку), та враховуючи те, що вказане кримінальне правопорушення ним вчинено з корисливих мотивів, а також зважаючи на значну суспільну небезпеку інкримінованого злочину, вважає, що розмір застави, який повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не буде завідомо непомірним дія нього, є двісті шістдесят прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 865 280 гривень та відповідає розміру майнової шкоди у кримінальному провадженні.

Прокурор ОСОБА_6 в суді апеляційної інстанції підтримала подану апеляційну скаргу, просила задоволити.

ОСОБА_7 , захисник ОСОБА_8 апеляційну скаргу заперечили, просили ухвалу слідчого судді залишити без змін.

Заслухавши доповідача, доводи прокурора, який підтримав апеляційну скаргу, думку захисника та підозрюваного, які заперечували проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляції, колегія суддів доходить наступного.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваними, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, визначених у п. 1-5 частини 1 вказаної статті.

Підставами застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Хоча зміст поняття «достатні підстави» не має чіткого законодавчого визначення, аналіз кримінального судочинства свідчить про те, що такими підставами є передбачувана небезпека вчинення підозрюваним, обвинуваченим протиправних дій, зазначених у ч. 1 ст. 177 КПК України, та дозволять суду на основі закону та внутрішнього переконання зробити висновок про необхідність обрання запобіжного заходу.

Частиною 1 та 2 ст. 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Вказані вимоги закону слідчим суддею при розгляді клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу слідчим суддею не дотримано. На переконання колегії суддів слідчий суддя дійшов передчасного висновку про наявність підстав для часткового задоволення клопотання слідчого та застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

З матеріалів даного провадження вбачається, що слідчим управлінням ГУ НП у Львівській області, за процесуального керівництва Львівської обласної прокуратури, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001017 від 03.09.2025 за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

26.01.2026 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому у великих розмірах, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, та у складанні і видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

Звертаючись до слідчого судді в рамках даного кримінального провадження з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді застави, слідчий вмотивовував його обґрунтованістю пред`явленої останньому підозри та наявністю ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які не можуть бути забезпечені іншими більш м`якими запобіжними заходами.

Перевіряючи доводи вказаного клопотання слідчого, колегією суддів встановлено, що з матеріалів провадження, наданих суду, які обґрунтовують клопотання, вбачається, що обставини підозри ОСОБА_7 могли мати місце і підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних та певними зібраними доказами.

Так, обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: договором №293 про закупівлю від 15.11.2024, укладеним між ТОВ «ТОП ФАЄР» в особі директора ОСОБА_7 та Дрогобицьким Державним педагогічним університетом імені Івана Франка, відповідно до умов якого ТОВ «ТОП ФАЄР» зобов`язується на свій ризик власними (залученими) силами та засобами виконати для ДДПУ ім. Івана Франка роботи щодо предмету закупівлі «Влаштування систем протипожежного захисту (система пожежної сигналізації, система передавання тривожних сповіщень, система оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей. Аварійне освітлення. Автономні системи пожежогасіння локального застосування на основі виробів з термоактивованою мікрокапсульною вогнегасною речовиною) в гуртожитку № 5 Дрогобицького державного педагогічного університету імені Івана Франка по вул. Володимира Великого 5, м. Дрогобич, Львівської області - капітальний ремонт (коригування)» Код ДК 021:2015 - 45310000-3 Електромонтажні роботи»; актом № 2 від 23.12.2024 та довідкою про вартість робіт та витрати від 23.12.2024 до яких внесено неправдиві відомості щодо поставки устаткування «установка автоматична Корд FIPRON з термоактивною мікрокапсульною вогнегасною речовиною», вартістю 870 480 грн.; висновком експерта від 17.10.2025 №4258-Е за результатами приведення судової будівельно-технічної експертизи, відповідно до якого фактичні обсяги і вартість виконаних ТОВ «ТОП ФАЄР» робіт згідно договору №293 про закупівлю від 15.11.2025 частково не відповідають обсягам та вартості вказаним у первинній звітній документації форми КБ2В. Вартість фактично не виконаних робіт та не використаних матеріалів ТОВ «ТОП ФАЄР» становить 870 480,00 грн.; висновком експерта від 26.11.2025 №СЕ-19/103-25/15213-ЕК за результатами проведення судово-економічної експертизи, відповідно до якого вбачається, що з урахуванням висновку експерта від 17.10.2025 №4258-Е за результатами приведення судової будівельно-технічної експертизи, надлишкове перерахування грошових коштів Дрогобицьким Державним педагогічним університетом імені Івана Франка на ТОВ «ТОП ФАЄР» по Договору №293 про закупівлю від 15.11.2024 документально підтверджується на загальну суму 870 480,00 грн.; висновком експерта від 03.12.2025 №5568-Е за результатами проведення судово-почеркознавчої експертизи, відповідно до якого підписи від імені ОСОБА_7 в договорі №293 про закупівлю від 15.11.2024, акті № 2 від 23.12.2024 та довідці про вартість робіт та витрати від 23.12.2024 виконанні ОСОБА_7 ; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Крім того, колегією суддів встановлено існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України про які зазначає у поданому клопотанні слідчий.

Перевіряючи доводи прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, колегія суддів, приходить до висновку про наявність підстав вважати, що з огляду на обставини кримінального провадження та тяжкість інкримінованих підозрюваному правопорушень, на даний час існують ризики передбачені п.п. 1,2,3,4 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати чи спотворити речі та документи, зо прямо або опосередковано можуть вказувати на причетність його, а також інших осіб до вчинених кримінальних правопорушень, незаконно впливати на свідків, у даному кримінальному провадженні, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підозрюваний ОСОБА_7 , усвідомлюючи тяжкість кримінального правопорушення та розуміючи міру покарання, яка може бути до нього застосована у разі ухвалення обвинувального вироку, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності за вчиненні злочини. Вказане беззаперечно свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України.

На даний час не органом досудового розслідування ще не відшукано та не вилучено усіх речей та документів, які можуть бути доказами у кримінальному провадженні, зокрема в ході тимчасового доступу до документів ТОВ «ТОП ФАЄР» не було надано оригіналів або належним чином завірених копій документів, що стосуються виконання ТОВ «ТОП ФАЄР» робіт по договору №293 про закупівлю від 15.11.2025, зокрема самого договору, актів виконаних робіт та інших документів, що стосуються вказаного договору, що свідчить про наявність ризику,передбаченого п.2. ч. 1 ст. 177 КПК України.

Частиною 2 статті 9 КПК України визначено, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Так, досудове розслідування триває, для всебічного, повного і неупередженого дослідження обставин кримінального провадження необхідно провести ряд слідчих та процесуальних дії спрямованих на встановлення усіх обставин вчинення злочину, здобуття інших доказів, та перевірку наявних.

У зв`язку з цим, підозрюваний ОСОБА_7 , маючи можливість вільного пересування та контактів, спроможний також незаконно впливати прямо чи опосередковано на свідків у кримінальному провадженні, з метою уникнення кримінальної відповідальності та покарання, що у свою чергу свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, ОСОБА_7 може негативно впливати на хід досудового розслідування, узгоджувати свої показання з показаннями свідків та осіб, які ще не допитані в ході досудового розслідування, давати цим особам поради з врахуванням відомих йому обставин справи, схиляти їх до дачі завідомо неправдивих показань в ході досудового розслідування, тобто наявність ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи наведені обставини, які вказують на наявність ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, вбачається що жоден з запобіжних заходів, а ніж застава не може запобігти зазначеним ризикам.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Таким чином, під час розгляду клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді застави, колегією суддів, розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, а тому при вирішенні питання про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, колегія суддів враховує, що ОСОБА_7 офіційно працевлаштований, має постійне місце проживання, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, одружений, має на своєму утриманні троє малолітніх дітей.

За таких обставин, колегія суддів доходить висновку, що належна поведінка ОСОБА_7 на досудовому слідстві, із урахуванням наявних ризиків, передбачених ст.177 КПК України, особи підозрюваного, обставин вчинення кримінальних правопорушень, може бути забезпечена лише шляхом застосування до нього запобіжного заходу у вигляді застави.

Враховуючи вище викладене колегія суддів вважає, що висновки слідчого судді щодо протилежного є помилковими та передчасними.

На підставі викладеного, колегія суддів погоджується з клопотанням слідчого про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді застави до підозрюваного ОСОБА_7 , оскільки прокурор в повному обсязі довів суду обставини, які виправдовують застосування такого запобіжного заходу як застава. Який в свою чергу забезпечить на даний час виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 4, ч. 5 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 5 ст. 182 КПК України закріплені межі розміру застави залежно від ступеня тяжкості вчиненого особою злочину.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Так, згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Приписи КПК України та практика ЄСПЛ орієнтують суд на такі критерії, які слід врахувати при визначенні розміру застави: обставини кримінального правопорушення; особливий характер справи; майновий стан підозрюваного; його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; масштаб його фінансових операцій; дані про особу підозрюваного; встановлені ризики, відповідно до ст. 177 КПК України; «професійне середовище» підозрюваного; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин шкода, завдана кримінальним правопорушенням.

Окрім того, позиція ЄСПЛ стосовно питання обрання національними судами запобіжного заходу у вигляді застави та призначення її розміру цілковито прослідковується в рішенні у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28.09.2010, в якому Суд зазначає, що розмір застави має оцінюватись в першу чергу «з огляду на особу підсудного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі».

Беручи до уваги характер і обставини кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_7 враховуючи дані про особу, його майновий стан та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає за можливе визначити розмір застави - 80 прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, що у даному випадку буде пропорційним щодо його особи, зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного у разі внесення такої застави, що буде достатнім стримуючим фактором та зможе запобігти таким ризикам.

Такий розмір застави відповідає й практиці ЄСПЛ, зокрема у рішенні від 20 листопада 2010 року у справі «Мангурас проти Іспанії» суд зазначив, що перспектива втрати застави чи дій проти поручителів у випадку відсутності появи на суді буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, колегія суддів встановила, що доводи поданого клопотання є обґрунтованими, а ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України об`єктивно існують.

З огляду на викладене суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга прокурора ОСОБА_6 підлягає частковому задоволенню, а ухвала слідчого судді скасуванню з постановленням нової ухвали судом апеляційної інстанції про часткове задоволення клопотання слідчого про обрання підозрюваному ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді застави з покладенням обов`язків, передбачених п.1, п.2, п.3, п.4, п.8 ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 404, 407, 409, 419, 422 КПК України, колегія суддів

п о с т а н о в и л а:

апеляційну скаргу прокурора ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 03 лютого 2026 року, якою до підозрюваного ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання скасувати.

Клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління ГУ НП у Львівській області ОСОБА_9 задоволити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 266 240 (двісті шістдесят шість тисяч двісті сорок) грн.

На підставі ч.5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_7 наступні обов`язки:

прибувати до слідчого, прокурора в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, слідчого судді або суду за першим викликом;

не відлучатися з Київської області без дозволу слідчого, прокурора в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, слідчого судді або суду;

повідомляти слідчого, прокурора в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, слідчого суддю або суд про зміну свого місця проживання;

утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні, а саме ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 ;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Підозрюваний не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на розрахунковий рахунок Львівського апеляційного суду (IBAN: UA0085066, банк отримувача: ДКС України, м. Київ, , код банку отримувача (МФО) 820172) або забезпечити їх внесення заставодавцем.

Роз`яснити підозрювому ОСОБА_7 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини свої неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3