печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ВСТАНОВИВ:

До Печерського районного суду м. Києва надійшло старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Мотивуючи означене клопотання слідчий вказує наступне.

Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000555, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 02.08.2022 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною першою статті 111 та статтею 3663 Кримінального кодексу України.

У клопотанні вказано, що згідно з постановою Харківської міської територіальної виборчої комісії Харківського району Харківської області від 30.11.2020 № 120 «Про реєстрацію депутатами Харківської міської ради Харківського району Харківської області на перших виборах депутатів сільських, селищних, міських рад територіальних громад і відповідних сільських, селищних, міських голів 25 жовтня 2020 року» ОСОБА_6 зареєстровано депутатом Харківської міської ради Харківського району від політичної партії «ОПОЗИЦІЙНА ПЛАТФОРМА - ЗА ЖИТТЯ» на перших виборах депутатів сільських, селищних, міських рад територіальних громад і відповідних сільських, селищних, міських голів 25.10.2020.

Відповідно до протоколу пленарного засідання першої сесії Харківської міської ради VIII скликання від 09.12.2020 ОСОБА_6 склав присягу та отримав тимчасове посвідчення депутата Харківської міської ради VIII скликання.

Станом на 25.02.2022 та на цей час Харківська міська рада не приймала рішення про дострокове припинення повноважень депутата ОСОБА_6 .

Відповідно до вимог ст. 18 Закону ОСОБА_6 як депутат місцевої ради зобов`язаний додержуватися Конституції та законів України, актів Президента України, Кабінету Міністрів України, регламенту ради та інших нормативно-правових актів, що визначають порядок діяльності ради та її органів.

У не встановлені під час досудового розслідування час та місці, але не пізніше 24.02.2021 (дата виступу про Революцію Гідності), у ОСОБА_6 виник злочинний умисел, спрямований на державну зраду, тобто діяння умисно вчиненого громадянином України на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, державній, економічній та інформаційній безпеці України шляхом надання РФ та її представникам допомоги в проведенні підривної діяльності проти України.

Так, ОСОБА_6 як депутат Харківської міської ради VIII скликання, використовуючи особистий авторитет, усвідомлюючи, що його висловлювання будуть поширюватись серед великої кількості прихильників політичної партії «ОПОЗИЦІЙНА ПЛАТФОРМА - ЗА ЖИТТЯ» як у Харківській області, так і за її межами, умисно прийняв рішення допомагати РФ та її представникам у проведенні підривної діяльності, поширюючи висловлювання, спрямовані на пропаганду та нагнітання в українському суспільстві антивладних і проросійських настроїв, які містять ознаки інформаційного впливу, спрямованого на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, державній, економічній та інформаційній безпеці України, досягнення військово-політичних цілей керівництвом РФ стосовно держави Україна та надання РФ і її представникам допомоги у проведенні підривної діяльності проти України.

Розуміючи, що поширення висловлювань, які мають пропагандистський характер, формують у суспільстві антиукраїнські настрої та містять ознаки інформаційного впливу, спрямованого на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, державній, економічній та інформаційній безпеці України, можливе шляхом використання різних інструментів, ОСОБА_6 виступав під час пленарних засідань у Харківській міській раді, давав інтерв`ю в медіа для привернення уваги більшої аудиторії.

Так, ОСОБА_6 , діючи умисно, з метою завдання шкоди суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, державній, економічній та інформаційній безпеці України 24.02.2021, перебуваючи на трибуні для виступів, під час пленарного засідання 3-ї сесії Харківської міської ради VIII скликання за адресою: м. Харків, Майдан Конституції, 7, здійснив публічний виступ, під час якого назвав Революцію Гідності державним переворотом, представивши її у виключно негативному світлі.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_6 , діючи умисно, з метою завдання шкоди суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, державній, економічній та інформаційній безпеці України 17.02.2022, перебуваючи у приміщенні телеканалу «4 канал», у не встановлені досудовим розслідуванням час та місці, використовуючи особистий авторитет, усвідомлюючи, що його висловлювання будуть поширюватись серед великої кількості прихильників політичної партії «ОПОЗИЦІЙНА ПЛАТФОРМА - ЗА ЖИТТЯ», виступив у телевізійній програмі «Повечір`я», поширюючи висловлювання, спрямовані на пропаганду та нагнітання в українському суспільстві антивладних і проросійських настроїв.

Продовжуючи реалізацію злочинного умислу, ОСОБА_6 , діючи умисно, з метою завдання шкоди суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, державній, економічній та інформаційній безпеці України, 25.02.2022 о 18 год 49 хв, перебуваючи за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , під час прямого включення на російському телеканалі «Россия 24» дав інтерв`ю та, використовуючи особистий авторитет, усвідомлюючи, що його висловлювання будуть поширюватися серед великої кількості прихильників політичної партії «ОПОЗИЦІЙНА ПЛАТФОРМА - ЗА ЖИТТЯ», поширив інформацію про безглуздість супротиву вимогам РФ у зв?язку з повномасштабним вторгненням на територію України та протиставив у цьому контексті Україні РФ як економічно розвинену і з величезним військовим потенціалом державу, поширюючи російський наратив про «братский народ», що ґрунтується на ідеї духовної, національної і територіальної єдності етнічних груп Росії та України, історичної спорідненості їх доль.

У наведеному інтерв`ю ОСОБА_6 поширював інформацію, яка має пропагандистський характер і за своїм об`єктивним змістом спрямована на нагнітання в українському суспільстві антивладних та проросійських настроїв, а також на визнання правомірним і виправдовування створення на території України самопроголошених утворень («Л/ДНР») та можливої збройної агресії РФ проти України з метою захисту їхніх інтересів, а отже містить ознаки інформаційного впливу, спрямованого на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності України.

Крім того, вказане інтерв`ю ОСОБА_6 за змістом і формою подання інформації є таким, що покликане активно впроваджувати у свідомості населення України думку про неправильність та недоцільність зовнішнього та внутрішнього політичного курсу України і діяльність чинної державної влади шляхом викривленого висвітлення фактів та подій і створення при цьому інформаційних приводів для антиукраїнської інформаційної діяльності.

Такий інформаційний вплив здійснювався на свідомість цільової аудиторії з метою формування відповідного проросійського світогляду й антиукраїнських настроїв, спрямованих на шкоду українській ідеології, культурі, історії, суспільно-політичній діяльності і є формою підривної діяльності, спрямованої на досягнення військово-політичних, економічних, інформаційних цілей керівництва РФ.

Так, зазначені інтерв`ю ОСОБА_6 містять висловлювання, які мають пропагандистський характер, формують в українському суспільстві антивладні та проросійські настрої, містять ознаки інформаційного впливу, спрямованого на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності України, її державній, економічній та інформаційній безпеці, досягнення військово-політичних цілей керівництвом РФ стосовно держави Україна та надання РФ допомоги у проведенні підривної діяльності проти України.

Крім того, встановлено, що ОСОБА_6 , вчинивши за вказаних обставин кримінальне правопорушення проти основ національної безпеки України, на шлях виправлення не став, належних висновків не зробив та обґрунтовано підозрюється у вчиненні нових умисних кримінальних правопорушень у сфері службової та професійної діяльності за таких обставин.

Згідно з постановою Харківської міської територіальної виборчої комісії Харківського району Харківської області від 30.11.2020 № 120 «Про реєстрацію депутатами Харківської міської ради Харківського району Харківської області на перших виборах депутатів сільських, селищних, міських рад територіальних громад і відповідних сільських, селищних, міських голів 25 жовтня 2020 року» ОСОБА_6 зареєстровано депутатом Харківської міської ради Харківського району від політичної партії «ОПОЗИЦІЙНА ПЛАТФОРМА - ЗА ЖИТТЯ» на перших виборах депутатів сільських, селищних, міських рад територіальних громад і відповідних сільських, селищних, міських голів 25.10.2020.

Відповідно до протоколу пленарного засідання першої сесії Харківської міської ради VIII скликання від 09.12.2020 ОСОБА_6 склав присягу, згідно якою присягнув дотримуватись Конституції і законів України, шанувати, охороняти і відстоювати права і законні інтереси громадян міста Харкова, після чого набув депутатських повноважень та став представником влади, тобто особою, уповноваженою на виконання функцій місцевого самоврядування.

Згідно зі ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовий статус депутата сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради, гарантії депутатської діяльності визначено Законом України «Про статус депутатів місцевих рад» від 11.07.2002 № 93-IV (далі - Закон).

Статус депутата місцевої ради визначається Конституцією України, Законом та іншими законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону повноваження депутата місцевої ради починаються з дня відкриття першої сесії відповідної ради з моменту офіційного оголошення підсумків виборів відповідною територіальною виборчою комісією і закінчуються в день відкриття першої сесії цієї ради нового скликання, крім передбачених законом випадків дострокового припинення повноважень депутата місцевої ради або ради, до складу якої його обрано.

Згідно із ч. 3 ст. 8 Закону на депутатів місцевих рад поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції».

Депутати місцевих рад зобов`язані щороку до 1 квітня подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік відповідно до Закону України «Про запобігання корупції», а також дотримуватися інших вимог фінансового контролю, передбачених зазначеним Законом.

Станом на 25.02.2022 та на цей час Харківська міська рада не приймала рішення щодо дострокового припинення повноважень депутата ОСОБА_6 .

Законом України «Про запобігання корупції» визначено правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень.

Абзацом 16 ч. 1 ст. 1 вказаного Закону встановлено, що суб`єкти декларування - це особи, зазначені у п. 1, підпунктах «а», «в» - «ґ» п. 2, п. 4 ч. 1 ст. 3 цього Закону, інші особи, які зобов`язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Відповідно до пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, у тому числі депутати місцевих рад.

Згідно із ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у п. 1, підпунктах «а», «в» - «ґ» п. 2 ч. 1 ст. 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному вебсайті Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається цим Національним агентством.

Відповідно до ч. 2 ст. 45 вказаного Закону особи, зазначені у п. 1, підпунктах «а», «в» - «ґ» п. 2 ч. 1 ст. 3 цього Закону, які припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, протягом 30 календарних днів з дня припинення відповідної діяльності подають декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями.

Особи, які припинили діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або іншу діяльність, зазначену у підпунктах «а», «в» - «ґ» п. 2 ч. 1 ст. 3, зобов`язані до 1 квітня наступного року після року припинення діяльності подати в установленому ч. 1 цієї статті порядку декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік.

Порядком заповнення та подання декларацій особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженим наказом Національного агентства з питань запобігання корупції від 23.07.2021

№ 449/21, який набрав чинності 01.12.2021 та втратив чинність 11.10.2024, було визначено процедуру заповнення та подання до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - Реєстр), декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, передбачених ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до п. 1 розділу ІІ цього Порядку декларація заповнюється та подається особисто суб`єктом декларування шляхом заповнення відповідної електронної форми після автентифікації у власному персональному електронному кабінеті у Реєстрі. Декларація подається незалежно від того, перебуває суб`єкт декларування в Україні чи за її межами.

Згідно з п. 2 розділу ІІ зазначеного Порядку суб`єкти декларування подають декларації з додержанням таких вимог:

1) щорічна декларація - декларація, яка подається відповідно до ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» (щороку), абзацу 2 ч. 2 ст. 45 цього Закону (після припинення діяльності (після звільнення)) у період з 00 годин 00 хвилин 01 січня до 00 годин 00 хвилин 01 квітня. Така декларація охоплює звітний рік (період з 01 січня до 31 грудня включно), що передує року, в якому подається декларація, та містить інформацію станом на 31 грудня звітного року;

2) декларація при звільненні - декларація, яка подається відповідно до абзацу 1 ч. 2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» - не пізніше 30 календарних днів з дня припинення діяльності. Така декларація подається за період, який не був охоплений деклараціями, раніше поданими суб`єктом декларування, та містить інформацію станом на останній день такого періоду, яким є останній день здійснення діяльності.

Законом України від 08.07.2022 № 2381-IX «Про внесення змін до Закону України «Про запобігання корупції» щодо особливостей застосування законодавства у сфері запобігання корупції в умовах воєнного стану» розділ XIII «Прикінцеві положення» Закону України «Про запобігання корупції» доповнено п. 27.

Згідно з п. 27 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єкт декларування зобов`язаний подати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, кінцевий строк подання якої припадає на період дії воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», протягом дев`яноста календарних днів з дня його припинення чи скасування.

Отже, у зв`язку із внесенням змін до Закону України «Про запобігання корупції» фактично призупинено обов`язок суб`єктів декларування на період дії воєнного стану в Україні подавати декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Водночас Законом України від 20.09.2023 № 3384-IX «Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану», який набрав чинності 12.10.2023, внесено зміни до Закону України «Про запобігання корупції», а саме викладено в новій редакції п. 27 розділу XIII «Прикінцеві положення», згідно з яким особи, які у 2022-2023 роках не подали декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до ст. 45 цього Закону, і кінцевий строк для подання яких настав до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану», подають такі декларації не пізніше 31.01.2024. Суб`єкти декларування, зазначені у ч. ч. 7-14 ст. 45 цього Закону, подають відповідні декларації у строки, встановлені ч. ч. 7-14 ст. 45 цього Закону, якщо відповідні декларації не було подано раніше.

Пунктом 27 розділу XIII «Прикінцеві положення» Закону України «Про запобігання корупції» також установлено, що декларації, подані під час дії воєнного стану, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-IX, до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану» вважаються такими, що були подані на виконання обов`язку, передбаченого ст. 45 цього Закону. Суб`єкти декларування, які подали такі декларації, мають право протягом 14 днів з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану» звернутися до Національного агентства з питань запобігання корупції щодо подання виправленої декларації за відповідний звітний період. Національне агентство з питань запобігання корупції забезпечує такому суб`єкту декларування можливість подати виправлену декларацію за відповідний звітний період протягом 30 календарних днів з дня, наступного за днем одержання відповідного звернення суб`єкта декларування.

Крім того, п. 27 розділу XIII «Прикінцеві положення» Закону України «Про запобігання корупції» установлено, що з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану» здійснення заходів фінансового контролю, передбачених розділом VII цього Закону (зокрема подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування), відновлюється у повному обсязі та здійснюється у порядку та строки, визначені цим Законом.

Таким чином, 12.10.2023 відновлено обов`язок суб`єктів декларування подавати декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, передбачені Законом України «Про запобігання корупції», у тому числі декларації, що не були ними подані упродовж 2022-2023 років.

Так, указаним Законом зобов`язано суб`єктів декларування не пізніше 31.01.2024 подати декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», які не були ними подані у 2022-2023 роках і кінцевий строк для подання яких настав до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану».

Однак ОСОБА_6 , обіймаючи посаду депутата Харківської міської ради VIII скликання, тобто як особа, уповноважена на виконання функцій місцевого самоврядування, та суб`єкт декларування, діючи умисно, достовірно знаючи про встановлений в Україні порядок подання декларацій особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, всупереч вимогам ст. 45 та п. 27 розділу XIII «Прикінцеві положення» Закону України «Про запобігання корупції», а також п. п. 1, 2 розділу ІІ Порядку заповнення та подання декларацій особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого наказом Національного агентства з питань запобігання корупції від 23.07.2021 № 449/21, умисно не подав щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій місцевого самоврядування, за 2021 рік, яку він зобов`язаний був подати не пізніше 31.01.2024.

Крім того, ОСОБА_6 продовжуючи обіймати посаду депутата Харківської міської ради VIII скликання, тобто як особа, уповноважена на виконання функцій місцевого самоврядування, та суб`єкт декларування, діючи умисно, достовірно знаючи про встановлений в Україні порядок подання декларацій особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, всупереч вимогам ст. 45 та п. 27 розділу XIII «Прикінцеві положення» Закону України «Про запобігання корупції», а також п. п. 1, 2 розділу ІІ Порядку заповнення та подання декларацій особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого наказом Національного агентства з питань запобігання корупції від 23.07.2021 № 449/21, умисно не подав щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій місцевого самоврядування, за 2022 рік, яку він зобов`язаний був подати не пізніше 31.01.2024.

Крім того, ОСОБА_6 , продовжуючи обіймати посаду депутата Харківської міської ради VIII скликання, тобто як особа, уповноважена на виконання функцій місцевого самоврядування, та суб`єкт декларування, діючи умисно, достовірно знаючи про встановлений в Україні порядок подання декларацій особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, всупереч вимогам ст. 45 та п. 27 розділу XIII «Прикінцеві положення» Закону України «Про запобігання корупції», а також п. п. 1, 2 розділу ІІ Порядку заповнення та подання декларацій особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого наказом Національного агентства з питань запобігання корупції від 23.07.2021 № 449/21, умисно не подав щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій місцевого самоврядування, за 2023 рік, яку він зобов`язаний був подати не пізніше 01.04.2024.

Крім того, ОСОБА_6 , продовжуючи обіймати посаду депутата Харківської міської ради VIII скликання, тобто як особа, уповноважена на виконання функцій місцевого самоврядування, та суб`єкт декларування, діючи умисно, достовірно знаючи про встановлений в Україні порядок подання декларацій особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, всупереч вимогам ст. 45 та п. 27 розділу XIII «Прикінцеві положення» Закону України «Про запобігання корупції», а також п. п. 1, 2 розділу ІІ Порядку заповнення та подання декларацій особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого наказом Національного агентства з питань запобігання корупції від 23.07.2021 № 449/21, умисно не подав щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій місцевого самоврядування, за 2024 рік, яку він зобов`язаний був подати не пізніше 01.04.2025.

Таким чином, ОСОБА_6 , підозрюється у державній зраді, тобто діянні, умисно вчиненому громадянином України на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній, економічній та інформаційній безпеці України шляхом надання іноземній державі допомоги в проведенні підривної діяльності проти України, та в умисному неподанні як суб`єктом декларування декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, передбаченої Законом України «Про запобігання корупції», тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 111 та ст. 3663 КК України.

У зв`язку з наявністю достатніх доказів для підозри, на підставі пункту 3 частини першої статті 276, глав 6 та 11 Кримінального процесуального кодексу України, 04.12.2025 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 111 та ст. 3663 КК України, у спосіб, передбачений для вручення повідомлення.

Відповідно до ч. 1 ст. 278 КПК України у випадку неможливості вручення письмового повідомлення про підозру в день його складення воно здійснюється у спосіб, передбачений Кодексом для вручення повідомлень.

Згідно з ч. 3 ст. 111 КПК України повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 Кодексу, зокрема ст. 135 КПК України.

Обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111 та ст. 3663 КК України, повністю підтверджується зібраними доказами, а саме:

-рапортом старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_5 про виявлення кримінального правопорушення від 25.12.2024;

-протокол огляду відеофайлу від 24.10.2022 щодо висловлювання 17.02.2022 ОСОБА_7 в ефірі 4 каналу під час трансляції телевізійної програми «Повечір`я;

-протокол огляду відеофайлу від 24.10.2022 щодо висловлювання 24.02.2021 ОСОБА_7 під час чергового засідання сесії в Харківській міській раді;

-протокол огляду відеофайлу від 03.11.2022 щодо висловлювання 25.02.2022 ОСОБА_7 в ефірі програми телеканалу «Россия 24»;

-висновок експертів № 29791/22-36/15595/23-36 від 18.05.2023;

-протокол огляду офіційного сайту НАЗК від 22.10.2025 щодо відсутності інформації про подачу щорічних декларацій ОСОБА_6 за 2021-2024 роки;

-рапортом старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_5 про виявлення кримінального правопорушення від 24.10.2025;

-протокол огляду інформації від 04.11.2025, яка надійшла з НАЗК щодо відсутності інформації про подачу щорічних декларацій ОСОБА_6 за 2021-2024 роки;

-відомості з НАЗК від 28.10.2025, 30.10.2025 та 14.11.2025, які підтверджують факти корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень;

-відомості надані Департаментом інформатизації Міністерства внутрішніх справ України з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявність судимості» від 28.10.2025, які вказують на той факт, що ОСОБА_6 не одноразово притягувався до кримінальної відповідальності;

-іншими матеріалами кримінального провадження, які в своїй сукупності підтверджують обґрунтованість підозри.

Враховуючи викладене, тяжкість та специфіку кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_6 , дані про особу підозрюваного, з метою забезпечення виконання процесуальних обов`язків та запобігання наведеним у клопотанні ризикам, є необхідність обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заході у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор внесене клопотання підтримав з викладених у ньому підстав, просив обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник в судовому засіданні щодо задоволення клопотання заперечив, просить відмовити так як, воно є необґрунтованим та безпідставним.

Заслухавши обґрунтування клопотання сторони обвинувачення, заперечення захисника, вивчивши клопотання з доданими до нього документами, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000555, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 02.08.2022 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною першою статті 111 та статтею 3663 Кримінального кодексу України.

04.12.2025 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 111 та ст. 3663 КК України, у спосіб, передбачений для вручення повідомлення.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження, є серед іншого забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура. При чому застосування концепції належної правової процедури являє собою складну багатоелементну систему. Він включає в себе якісне законодавство з вичерпним переліком випадків обмеження прав людини та чіткими умовами таких обмежень; компетентнісну складову - діяльність суб`єктів процесуальної діяльності, яка має відповідати нормам кримінального процесуального кодексу; процедури, спрямовані на вирівняння викривлень процесу, пов`язаних з недобросовісним виконанням процедурних приписів.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку,встановлених законом.

Згідно ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наряду з вказаним, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), а відтак слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Перевіряючи обґрунтованість підозри ОСОБА_6 слідчий суддя вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання доказів.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 , кримінальних правопорушень, інкримінованих йому стороною обвинувачення.

Прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема ОСОБА_6 буде продовжувати переховуватися від органу досудового розслідування та суду, може знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

У статті 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу тримання під вартою, слідчий суддя також враховує тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_8 те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, та надходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий та прокурор у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний буде продовжувати переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведено у судовому засіданні вважає недостатньою застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Обов`язковою умовою для здійснення міжнародного розшуку з метою екстрадиції є чинне процесуальне рішення про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що передбачено нормою національного законодавства, а саме статтею 575 КПК України передбачено, що видача особи в Україну може бути запитана лише на підставі ухвали слідчого судді або суду про тримання особи під вартою, якщо така видача запитується для притягнення до кримінальної відповідальності.

Разом з цим, зазначена вимога міститься і у ч. 2 ст. 58 Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах 1993 року, згідно з якою до запиту про видачу особи для здійснення кримінального переслідування в обов`язковому порядку повинна долучатись завірена постанова про взяття під варту. Аналогічні вимоги передбачені Європейською конвенцією про видачу правопорушників 1957 року.

Так, згідно Інструкції про порядок використання правоохоронними органами можливостей Національного центрального бюро Інтерполу в Україні у попередженні, розкритті та розслідуванні злочинів, затвердженої наказом МВС України, Генеральної прокуратури України, Служби безпеки України, Держкомкордону, Державної митної служби України від 09.01.1997 року №3/1/2/5/2/2, підставою для міжнародного розшуку громадян України є запит правоохоронного органу надісланий до НЦБ. НЦБ вивчає одержані матеріали, при потребі запитує в ініціатора додаткові відомості і, за прийнятими Інтерполом правилами, надсилає запит до Генерального секретаріату Інтерполу або в Національне центральне бюро Інтерполу відповідної країни. Про здійснений запит НЦБ письмово інформує ініціатора, який після цього зобов`язаний негайно повідомляти нові відомі факти щодо розшукуваних для коригування розшукових заходів за кордоном.

Частина 6 статті 193 КПК України містить імперативну норму, з якої слідує, що слідчий суддя обирає запобіжний захід за відсутності підозрюваного, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний оголошений у міжнародний розшук.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статей Конвенції випадків до процедури, встановленої законом.

З огляду на вищевикладене слідчий суддя вбачає наявність достатніх підстав для задоволення клопотання слідчого, так як матеріали клопотання обґрунтовано та прокурором в судовому засіданні доведено обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 тяжких злочинів, та наявність ризиків, а саме, те що підозрюваний має можливість переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду та фактично вже переховується від слідства; може знищити, сховати або спотворити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; має можливість незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні; схильний вчинити інше кримінальне правопорушення, а для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведено у судовому засіданні вважає недостатньою обрання більш м`якого запобіжного заходу та наряду з вказаним доведено, що підозрюваний перебуває у міжнародному розшуку.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 2, 40, 131, 132, 176-178, 183, 184, ч. 6 ст. 193, 194, 575 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1