Справа №534/509/26
Провадження №1-кс/534/99/26
ГОРІШНЬОПЛАВНІВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 березня 2026 року місто Горішні Плавні

Слідчий суддя Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшої слідчої СВ ВП №2 Кременчуцького районного управління поліції ГУНП в Полтавській області капітан поліції ОСОБА_6 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000122 від 01 березня 2026 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, - про арешт майна,

встановив:

Слідча СВ ВП №2 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_6 звернулася до суду із клопотанням, в якому просить накласти арешт на майно, а саме: простирадло зі слідами РБК, зіскоб речовини бурого кольору з міжкімнатних дверей та дверного пройому, мобільний телефон «Ксіомі Редмі 9» імеі НОМЕР_1 , імеі2: НОМЕР_2 , побутовий ніж з полімерною ручкою жовто-коричневого кольору, ніж довжиною 26 см, з яких 15,5. довжина клинка з ручкою з ізолентою синього кольору зі слідам РБК на клинку, а також побутовий ніж довжиною 21 см, довжина клинка 11 см з ручкою в ізоленті чорного кольору, з метою заборони користування, розпорядження та заборони його відчуження, до скасування арешту майна у встановленому порядку передбаченого КПК України, які передано на зберігання до кімнати речових доказів СПД №1 ВП №2 Кременчуцького РУП за адресою: селище Козельщина, вул. Остроградського, буд. 117.

За змістом внесеного клопотання, убачається, що 01.03.2026 (точного часу досудовим розслідуванням не встановлено), ОСОБА_4 , перебував разом із своєю співмешканкою ОСОБА_7 , за місцем їх сумісного проживання, а саме у приміщенні літньої кухні, що знаходиться на території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

В цей час, між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 виникла сварка під час якої у ОСОБА_4 виник злочинний умисел направлений на вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, ОСОБА_4 взяв до рук ніж та наніс ним один удар в праву частину ключиці ОСОБА_7 , спричинивши тілесне ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення грудної клітки справа.

Від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у житловому будинку за вищевказаною адресою.

Відомості про кримінальне правопорушення, передбачені ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до вимог ч. ч. 1, 4 ст. 214 КПК України внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.03.2026 року за № 0000122 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Старшим слідчим слідчого відділення ВП №2Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області, капітаном поліції ОСОБА_6 , 01.03.2026 проведено невідкладний обшук на території домоволодіння розташованого за адресою: 01.03.2026 за адресою АДРЕСА_1 . Під час невідкладного обшуку було виявлено труп ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка с.Мануйлівка Козельщинського району, проживала за адресою:, буд. АДРЕСА_1 , громадянки України у положенні лежачи на спині обличчям до гори з наявним тілесним ушкодженням в ділянці правої ключиці у вигляді рани з відносно рівними краями та гострими кутами.

У приміщенні будинку за вищевказаною адресою виявлено та вилучено простирадло зі слідами РБК, зіскоб речовини бурого кольору з міжкімнатних дверей та дверного пройому, мобільний телефон «Ксіомі Редмі 9» імеі НОМЕР_1 , імеі2: НОМЕР_2 , побутовий ніж з полімерною ручкою жовто-коричневого кольору.

У приміщенні літньої кухні за вищевказаною адресою виявлено та вилучено знаряддя вчинення злочину ніж довжиною 26 см, з яких 15,5. довжина клинка з ручкою з ізолентою синього кольору зі слідам РБК на клинку, а також побутовий ніж довжиною 21 см, довжина клинка 11 см з ручкою в ізоленті чорного кольору.

В судовому засіданні прокурор внесене клопотання було підтримано повністю.

З`ясувавши думку прокурора, дослідивши надані матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає до задоволення з наступних підстав.

Як вбачається з приєднаних до клопотання матеріалів, відділенням поліції №2 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000122 від 01.03.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

Постановою від 02.03.2026 було визнано та приєднано до матеріалів кримінального провадження речові докази, а саме; простирадло зі слідами РБК, зіскоб речовини бурого кольору з міжкімнатних дверей та дверного пройому, мобільний телефон «Ксіомі Редмі 9» імеі НОМЕР_1 , імеі2: НОМЕР_2 , побутовий ніж з полімерною ручкою жовто-коричневого кольору, ніж довжиною 26 см, з яких 15,5 довжина клинка з ручкою з ізолентою синього кольору зі слідам РБК на клинку, а також побутовий ніж довжиною 21 см, довжина клинка 11 см з ручкою в ізоленті чорного кольору, які були вилучені в ході обшуку на місці події та передані на зберігання до камери схову речових доказів СПД №1 ВП №2 Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області, яке розташоване за адресою: смт. Козельщина, вул. Остроградського, 177 Кременчуцького району Полтавської області до вирішення питання по суті.

Згідно із вимогами ч.5 ст.171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути повернуто особі, у якої його було вилучено.

Клопотання про арешт майна було подано слідчим наступного робочого дня, тобто з дотриманням вимог ч.5 ст.171 КПК України.

У відповідності до вимог ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди ;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно ст.168 КПК України, вилучені в ході огляду речі є тимчасово вилученим майном, на яке, у відповідності до ст.171 КПК України, може бути накладено арешт з метою його подальшого використання під час проведення експертних досліджень та слідчих дій, унеможливлення втрати слідів злочину.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Крім того, стаття 170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів та в такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у частині першій статті 98 цього Кодексу, у якій наведено визначення речових доказів, якими є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Статтею 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

За таких обставин, враховуючи те, що тимчасово вилучене майно, відповідає критеріям ст.98 КПК України і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання слідчого задовольнити та накласти арешт на зазначене майно.

Керуючись ст.ст.98,170,171 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :

Клопотання клопотання старшої слідчої СВ ВП №2 Кременчуцького районного управління поліції ГУНП в Полтавській області капітан поліції ОСОБА_6 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000122 від 01 березня 2026 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме:

простирадло зі слідами РБК, зіскоб речовини бурого кольору з міжкімнатних дверей та дверного пройому, мобільний телефон «Ксіомі Редмі 9» імеі НОМЕР_1 , імеі2: НОМЕР_2 , побутовий ніж з полімерною ручкою жовто-коричневого кольору, ніж довжиною 26 см, з яких 15,5. довжина клинка з ручкою з ізолентою синього кольору зі слідам РБК на клинку, а також побутовий ніж довжиною 21 см, довжина клинка 11 см з ручкою в ізоленті чорного кольору, з метою заборони користування, розпорядження та заборони його відчуження, до скасування арешту майна у встановленому порядку передбаченого КПК України, які передано на зберігання до кімнати речових доказів СПД №1 ВП №2 Кременчуцького РУП за адресою: селище Козельщина, вул. Остроградського, буд. 117.

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Роз`яснити, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) діб з дня її оголошення, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1