Провадження № 1-кп/991/127/23
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

24 грудня 2025 року м. Київ

Вищий антикорупційний суд колегією суддів у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

з участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

ОСОБА_8 (у режимі відеоконференції),

їх захисників ОСОБА_9 (у режимі відеоконференції),

ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,

представника власника

майна ОСОБА_12 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника ОСОБА_13 - адвоката ОСОБА_12 про скасування арешту майна, подане в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000423 від 15.08.2023, за обвинуваченням:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця російської федерації, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 209, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 369 КК України,

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця смт Кути Косівського району Івано-Франківської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України,

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м. Києва, проживаючого за адресою: АДРЕСА_4 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 209, ч. 2 ст. 209, ч. 5 ст. 27 - ч. 3 ст. 369 КК України,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Вищого антикорупційного суду перебуває вказане кримінальне провадження.

До суду від представника ОСОБА_13 - адвоката ОСОБА_12 надійшло клопотання про скасування арешту, накладеного на земельну ділянку загальною площею 0,12 га з кадастровим номером :72:317:0032.

Обґрунтування клопотань

Клопотання мотивоване тим, що у межах кримінального провадження № 0000169 від 07.07.2022 з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ухвалою від 31.05.2023 у справі № 991/4676/23 наклав арешт на вказану земельну ділянку, яка належала ОСОБА_8 на підставі договору купівлі-продажу від 11.10.2018.

Відповідно до вказаного договору ОСОБА_14 , який діяв від імені ОСОБА_13 на підставі довіреності від 08.10.2018, посвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_15 та зареєстрованої в реєстрі за № 843, продав, а ОСОБА_8 купив означену земельну ділянку, яка розташована по АДРЕСА_5 .

Однак ОСОБА_13 не підписував таку довіреність, не знає ОСОБА_14 та не мав наміру продавати належну йому земельну ділянку, що стало підставою для звернення до суду із позовною заявою про визнання довіреності нікчемною, а договору купівлі-продажу недійсним та скасування державної реєстрації переходу права власності на землю.

За результатами розгляду відповідної справи № 760/15037/19 Солом`янський районний суд міста Києва ухвалив рішення про часткове задоволення позовних вимог, визнав недійсним договір купівлі-продажу від 11.10.2018 та скасував рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності на земельну ділянку за ОСОБА_8 .

Зважаючи на викладене, беручи до уваги, що арештована земельна ділянка не є власністю обвинуваченого, адвокат ОСОБА_12 просить суд скасувати такий захід забезпечення.

Позиції учасників судового провадження

У судовому засіданні 26.11.2025 представник власника майна ОСОБА_12 підтримала заявлені вимоги, просила суд їх задовольнити. Надалі подала до суду заяви про розгляд клопотань за її відсутності.

У судовому засіданні 17.12.2025 прокурор ОСОБА_5 не заперечував щодо скасування арешту, якщо обвинувачений ОСОБА_8 отримав судове рішення у справі № 760/15037/19, у протилежному випадку - вважає клопотання передчасними, позаяк ОСОБА_8 не позбавлений можливості оскаржити судове рішення.

Обвинувачений ОСОБА_8 зазначив, що не планує оскаржувати рішення суду.

Інші учасники судового провадження не заперечували щодо задоволення клопотання.

Мотиви та висновки суду

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких зокрема віднесено арешт майна (п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України).

За змістом ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 170, ч. 5 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання та накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна.

Згідно з ч. 1 ст. 59 КК України покарання у виді конфіскації майна полягає у примусовому безоплатному вилученні у власність держави всього або частини майна, яке є власністю засудженого.

Частиною 4 ст. 174 КПК України визначено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Тобто суд має право скасувати арешт майна лише з двох підстав, а саме у разі доведення існування обставин, які підтверджують, що арешт накладено необґрунтовано або в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Кримінальний процесуальний кодекс України не визначає переліку обставин, за наявності яких суд може встановити такі підстави, однак логічне тлумачення відповідної норми свідчить, що, перевіряючи наявність першої підстави, суд повинен враховувати обставини, які існували на час накладення арешту, а наявність другої - з огляду на існуючі обставини на час розгляду клопотання про скасування арешту майна.

Така підстава як необґрунтованість накладеного арешту не передбачає оцінку та перегляд по суті постановленого судового рішення про накладення арешту. Кримінальний процесуальний кодекс України визначає процедуру такого перегляду - виключно в апеляційному порядку. У протилежному випадку це становило би порушення принципу остаточності судового рішення «res judicata».

Обґрунтованість накладеного арешту може бути оцінена виключно з урахуванням обставин та доводів, які з тих чи інших причин не були предметом оцінки під час накладення арешту.

При цьому, відповідно до засади диспозитивності (ч. 3 ст. 26 КПК України), суд виходить тільки із тих обставин, на які посилаються учасники провадження. Саме на особу, яка звернулася із клопотанням про скасування арешту покладається обов`язок довести те, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Суд встановив, що на підставі договору купівлі-продажу від 15.03.2013, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_16 та зареєстрованого в реєстрі за № 151, ОСОБА_13 став власником земельної ділянки загальною площею 0,12 га з кадастровим номером :72:317:0032.

11.10.2018 приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_17 посвідчив договір купівлі-продажу земельної ділянки, укладений між ОСОБА_13 , від імені якого діяв представник за довіреністю від 08.10.2018, посвідченою приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_15 та зареєстрованою в реєстрі за № 843, ОСОБА_14 , та ОСОБА_8 , відповідно до якого ОСОБА_13 продав, а ОСОБА_8 купив вказану земельну ділянку.

У цей же день державний реєстратор - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_17 прийняв рішення індексний номер 43473452 про державну реєстрацію права власності на земельну ділянку за ОСОБА_8

31.05.2023 у межах кримінального провадження № 0000169 від 07.07.2022 (із якого надалі прокурор виділив в окреме провадження матеріали досудового розслідування за підозрою зокрема ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 209, ч. 2 ст. 209, ч. 5 ст. 27 - ч. 3 ст. 369 КК України (провадження № 0000423 від 15.08.2023) з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ухвалою у справі № 991/4676/23 наклав арешт на належну ОСОБА_8 земельну ділянку загальною площею 0,12 га з кадастровим номером :72:317:0032.

Проте у 2019 році ОСОБА_13 звернувся до Солом`янського районного суду міста Києва із позовною заявою до ОСОБА_8 , ОСОБА_18 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_15 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_17 , Міністерство юстиції України про визнання довіреності нікчемною, визнання договорів купівлі-продажу недійсними, скасування державної реєстрації переходу права власності на землю.

За результатами розгляду відповідної справи № 760/15037/19 суд ухвалив рішення від 26.09.2023, яким частково задовольнив позовні вимоги, 1) визнав недійсним означений договір купівлі-продажу земельної ділянки загальною площею 0,12 га з кадастровим номером :72:317:0032 та 2) скасував рішення державного реєстратора індексний номер 43473452 від 11.10.2018 про державну реєстрацію права власності на цю земельну ділянку за ОСОБА_8 . Рішення набрало законної сили 13.11.2023.

Тобто цим рішенням суд визнав недійсним правочин, на підставі якого майно належало ОСОБА_8 , та скасував відповідне рішення про державну реєстрацію права власності за обвинуваченим. Отже, наразі саме ОСОБА_13 є власником арештованої земельної ділянки.

З огляду на викладене,

1) керуючись завданнями кримінального провадження, передбаченими ст. 2 КПК України,

2) зважаючи на мету накладення арешту (забезпечення конфіскації майна як виду покарання, яке за результатами розгляду цієї справи може бути призначене ОСОБА_8 у разі визнання його винуватим в інкримінованих злочинах (п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України),

3) беручи до уваги положення ч. 5 ст. 170 КПК України, яка передбачає, що у випадку, визначеному п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно саме підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна,

4) належна ОСОБА_13 земельна ділянка не може бути примусово безоплатно вилучена у власність держави в порядку виконання покарання у виді конфіскації майна, яке можливо буде призначено ОСОБА_8 за результатом розгляду цієї справи по суті, -

суд вважає, що наразі відсутні підстави для подальшого застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження щодо земельної ділянки загальною площею 0,12 га з кадастровим номером :72:317:0032.

За таких обставин клопотання представника ОСОБА_13 - адвоката ОСОБА_12 слід задовольнити.

Керуючись ст. 170, 174, 372, 392 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити клопотання представника ОСОБА_13 - адвоката ОСОБА_12 про скасування арешту майна.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 31.05.2023 у справі № 991/4676/23 на земельну ділянку загальною площею 0,12 га з кадастровим номером :72:317:0032.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення і окремому оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3