Справа № 405/6823/25
провадження № 1-кс/405/3046/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.12.2025 м. Кропивницький

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Кропивницького ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , неповнолітнього підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , законного представника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції клопотання старшого слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень за участі дітей слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_7 , яке погоджене з керівником Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_8 , у кримінальному провадженні, відомості про які внесені 05.10.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000728, про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою до

неповнолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований та проживав до затримання за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,-

встановив:

до Подільського районного суду м. Кропивницького від старшого слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень за участі дітей слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_7 надійшло клопотання про продовження строку застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Клопотання про продовження застосування запобіжного заходу слідчим мотивовано тим, що органом досудового розслідування ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України; продовження існування ризиків, передбачених п.п. 1 - 3 , 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та неможливість їх запобігання в разі застосування менш суворого запобіжного заходу.

Також слідчим наголошується, що у кримінальному провадженні з метою забезпечення проведення повного та неупередженого досудового розслідування необхідно виконати наступне:

- отримати висновки судово-біологічних та судово-медичних експертиз по вилученим речовим доказам;

- отримати висновок судово-медичної експертизу по трупу ОСОБА_9 ;

- призначити додаткову судово-медичну експертизу по трупу ОСОБА_9 на підставі слідчого експерименту проведеному із підозрюваним;

- після проведення судових експертиз, провести огляд предметів, які знаходились на дослідженні;

- провести судову-психіатричну експертизу підозрюваному ОСОБА_4 , проведення якої призначено на 09 грудня 2025 року;

- провести тимчасові доступи до речей та документів, які перебувають у володінні АТ КБ «Приват Банк»;

- у разі необхідності повідомити про зміну підозри ОСОБА_4 ;

- виконати інші слідчі (розшукові) дії у проведенні яких виникне необхідність;

-виконати вимоги ст. 290 КПК України;

-скласти обвинувальний акт.

Прокурор в судовому засіданні клопотання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 підтримав з обставин, які в ньому зазначені, на задоволенні наполягав.

Підозрюваний, захисник, законний представник залишили вирішення клопотання слідчого про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, на розсуд суду.

Вивчивши клопотання слідчого про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, дослідивши матеріали, якими стороною обвинувачення обґрунтовано клопотання, заслухавши доводи прокурора, думку підозрюваного та його захисника, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Встановлено, що слідчими відділу розслідування кримінальних проваджень за участі дітей слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про які внесені 05.10.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000728 за підозрою неповнолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

07.10.2025 неповнолітньому ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Ухвалою слідчого судді Світловоського міськрайонного суду Кіровоградської області від 09.10.2025 до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання пі вартою, якою встановлено обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри за ч. 1 ст. 115 КК України, існування ризиків, передбачених п.п. 1 - 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Відомостей оскарження названих ухвал в апеляційному порядку слідчому судді не надано.

Ухвалою Подільського районного суду м. Кропивницького від 02.12.2025 продовжено строк досудового розслідування до 07.02.2026.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

При вирішення клопотання про продовження ОСОБА_4 строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчим суддею враховується, що відомостей, які б спростовували обґрунтованість підозри, про яку повідомлено 07.10.2025 ОСОБА_4 , слідчому судді не надано.

Вирішуючи питання про встановлення ризиків, які передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, на які посилається сторона обвинувачення, слідчим суддею наголошується, що при встановлення наявності/відсутності таких ризиків, слідчий суддя має виходити виключно з конкретної оцінки фактів, сукупність яких може доводити або спростовувати вірогідність вчинення підозрюваним протиправних дій. При цьому, оцінка до вчинення підозрюваним таких дій виходить із: суворості можливого покарання, особи підозрюваного, характеризуючих даних, та інших обставин, які в кожному випадку є індивідуальними та давали слідчому судді прийти до обґрунтованого переконання, що такі дії підозрюваним можуть бути вчиненні, і без застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як запобіжний захід, його неможливо уникнути, і така поведінка підозрюваного є потенційно можливою та прогнозованою.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме або вже здійснив відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено про продовження існування раніше встановлених ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки обставин за яких вони були встановлені не змінились і стороною захисту не спростовано цього, що підтверджується наступним:

- щодо ризику передбаченого п. 1 кримінальне правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_4 , є особливо тяжким кримінальним правопорушенням, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волік строком від семи до п`ятнадцяти років. Означене покарання в разі визнання ОСОБА_4 винуватим буде призначене до реального відбування без можливості застосування правил ст.ст. 69, 75 КК України (пільгових інститутів призначення покарання), що в сукупності з іншими обставинами може свідчити про існування мотивів та підстав для підозрюваного переховуватися від суду.

Така позиція відповідає практиці ЄСПЛ. Зокрема в рішенні від 26.06.2001 у справі «Ilijkov v. Bulgaria» (§ 80, заява № 33977/96) суд зазначив, що суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений.

Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження;

-щодо ризику передбаченого п. 2 після вчинення злочину підозрюваний ОСОБА_4 з метою його приховання, приховав речі, які мають значення для кримінального провадження, тому існує ризик знищення речей, документів, які ще не знайдені під час досудового розслідування;

-щодо ризику передбаченого п. 3 кримінальне правопорушення, яке ставиться в провину підозрюваному призвело до смерті потерпілої; окрім цього, протокол допиту свідків, разом з їх анкетними даними та місцем його проживання, які дають викривальні свідчення відносно підозрюваного відкриті стороні захисту, оскільки додані до клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, що створює передумови для можливої спроби поза процесуального впливу на потерпілих. Отже, загроза того, що підозрюваним може здійснити дії, спрямовані на вплив у поза процесуальний спосіб на свідків у цьому кримінальному провадженні з метою ненадання суду достовірних показань щодо обставин можливого вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення для уникнення останнім кримінальної відповідальності.

Кримінальним процесуальним кодексом України встановлено процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто якщо свідки чи потерпілий допитувалися на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, окрім порядку отримання показань, визначеного ст. 615 КПК України (ч. 4 ст. 95 КПК України).

Ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, але й на стадії судового провадження до моменту його допиту судом.

При цьому, на даному етапі досудового розслідування, враховуючи, що неповнолітній підозрюваний раніше не притягався до дисциплінарної/адміністративної відповідальності та доказів цього не надано, слідчим суддею не встановлено продовження існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч.2 ст.492 КПК України затримання та тримання під вартою можуть застосовуватися до неповнолітнього лише у разі, якщо він підозрюється або обвинувачується у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину, за умови, що застосування іншого запобіжного заходу не забезпечить запобігання ризикам, зазначеним у статті 177 цього Кодексу.

Отже, наведені вище обставини свідчать, що стороною обвинувачення надано достатньо доказів, які б свідчили про наявність підстав та необхідність продовження відносно неповнолітнього ОСОБА_4 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. На переконання слідчого судді застосування іншого запобіжного заходу не забезпечить запобігання встановленим ризикам, зазначеним у статті 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Враховуючи положення наведеної вище статті процесуального закону, слідчий суддя не вбачає підстав для визначення ОСОБА_4 альтернативного запобіжного заходу у виді застави.

Отже, наведені вище обставини свідчать про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри, існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає про обґрунтованість клопотання слідчого та наявність підстав для його задоволення.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 199, 309, 369-372 КПК України, -

постановив:

клопотання старшого слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень за участі дітей слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_7 про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто з 02.12.2025 до 30.01.2026 включно, в межах строку досудового розслідування, без визначення розміру застави.

Вручити копію цієї ухвали прокурору, підозрюваному, захиснику негайно після її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_10