ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

19 грудня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

детектива ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу захисника ОСОБА_4 на повідомлення про підозру ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000244 від 5 вересня 2022 року,

ВСТАНОВИВ:

10.12.2025 на адресу Вищого антикорупційного суду надійшла вказана вище скарга, яка на підставі протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 10.12.2025 була передана на розгляд слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 .

1.Зміст поданої скарги

У своїй скарзі захисник зазначає, що 16.09.2025 складено повідомлення про підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст.191 КК України.

Втім, захисник вважає, що матеріали провадження не містять доказів вчинення інкримінованого злочину, оскільки не доведено:

-Факт вступу ОСОБА_5 із ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 у попередню змову, спрямовану на заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем;

-Факт висловлювання ОСОБА_5 ОСОБА_9 пропозиції виконувати роль пособника у заволодінні майном і одержання від нього згоди на таку участь;

-Факт доведення ОСОБА_5 до відома ОСОБА_9 функцій та завдань, які покладаються на нього у ході нібито скоєння злочину;

-Факт заволодіння будь-яким державним майном та пособництва ц цьому з боку ОСОБА_5 ;

-Факт наявності у ОСОБА_7 будь-яких можливостей впливати на процедури публічних закупівель Філії «ЦЗВ» АТ «Укрзалізниця»;

-Факт узгодження дій ОСОБА_7 та ОСОБА_9 з керівниками восьми Департаментів АТ «Укрзалізниця» щодо визначення необхідності закупівлі, моніторингу цін, подачі оголошення про закупівлю, визначення переможців, поставку та прийом предмета закупівлі оплати за поставлену продукцію, а також наявність у ОСОБА_9 як посадової особи самостійно здійснити вищезазначені дії;

-Факт так званого «керівництва бек-офісом» АТ «Укрзалізниці» ОСОБА_7 . Не надано відповіді на питання про те, хто уповноважив Бутанова керувати «топ-посадовцями» АТ «Укрзалізниця» щодо проведення закупівель.

-висновки товарознавчої експертизи мають недоліки, оскільки експертиза проведена із порушенням принципу повноти та всебічності дослідження;

-невідповідності та неточності щодо закупівель, оскільки у повідомленні про підозру вказується про можливість перемоги інших компаній, за вказівкою керівника департаменту, однак вказані дії не визнаються стороною обвинувачення кримінальними;

-у кримінальному провадженні не проведено судову економічну експертизу для визначення розміру матеріальних збитків, що унеможливлює довдення злочину, передбаченого ст. 191 КК України.

Також захисник акцентує увагу на тому, що інкримінується абстрактне спричинення збитків, з огляду на стадію злочину.

Окрім цього, адвокат просить надати оцінку тому, що підписана 16.09.2025 підозра була вручена ОСОБА_5 не в день підписання, а на наступний день - 17.09.2025, що не відповідає нормам КПК України.

Таким чином, на переконання захисника, у провадженні наявні взаємовиключні версії, які не перевірені та спростовані зібраними доказами, а підозра базується на сумнівах та протиріччях, а тому має бути скасована.

2.Позиція учасників у судовому засіданні

У судовому засіданні захисник підтримав свою скаргу та просив її задовольнити, посилаючись на викладені у них обставини.

Детектив ОСОБА_3 просив відмовити у задоволенні поданої скарги і подав до суду матеріали кримінального провадження, надавши пояснення про достатність підстав для повідомлення про підозру та вказують на її обґрунтованість.

3.Мотиви та оцінка слідчого судді

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ст. 303 КПК України.

Зокрема, у відповідності до п. 10 ч.1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржене рішення слідчого, прокурора про повідомлення про підозру після двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом.

Зважаючи на правову природу зазначеного виду оскарження, в ході його здійснення слідчим суддею загалом перевіряється наявність підстав для повідомлення про підозру, зміст такого повідомлення про підозру та дотримання стороною обвинувачення процесуального порядку такого повідомлення.

Водночас, враховуючи, що за змістом скарги сторона захисту зазначає лише про відсутність підстав для повідомлення про підозру та невідповідність змісту повідомлення про підозру вимогам КПК України, слідчий суддя, виходячи із засад змагальності та диспозитивності, має лише перевірити:

1)чи дотримано строк звернення із скаргою на повідомлення про підозру?

2)чи відповідає зміст та порядок вручення повідомлення про підозру вимогам КПК України?

3)чи існували визначені підстави для повідомлення про підозру?

Враховуючи підстави, заявлені адвокатом як підстави для скасування повідомлення про підозру, слідчий суддя виходить з таких міркувань.

3.1.Щодо строків звернення із скаргою на повідомлення про підозру

У відповідності до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України скарга на повідомлення про підозру у вчиненні злочину може бути подана, зокрема, підозрюваним та його захисником після спливу двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом.

З матеріалів клопотання та доданих до неї матеріалів вбачається, що оскаржуване повідомлення про підозру ОСОБА_5 було здійснено 17.09.2025, а скарга на вказану підозру подана 10.12.2025, тобто зі спливом більше двох місяців з дня повідомлення про підозру. При цьому, слідчим суддею встановлено, що на момент звернення до суду із вказаною скаргою та на момент її розгляду кримінальне провадження не закрито, а обвинувальний акт до суду не передано.

Таким чином, слідчий суддя констатує, що скаргу подано із дотриманням строків, передбачених п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України.

3.2. Щодо змісту повідомлення про підозру

Вимоги до змісту письмового повідомлення про підозру закріплені у статті 277 КПК України. Письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором і має містити такі відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Порядок повідомлення про підозру врегульовано статтею 278 КПК України. відповідно до якої письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Як вбачається з долученого до скарги повідомлення про підозру ОСОБА_5 зазначеним вимогам відповідає, оскільки містить усі відомості, передбачені п. 1-8 ч. 1 ст. 277 КПК України. Також, у повідомленні про підозру міститься достатній виклад фактичних обставин кримінальних правопорушень, які прокурор вважає встановленими, правова кваліфікація кримінального правопорушення з посиланням на статтю закону України про кримінальну відповідальність та сформульовано підозру із зазначенням дій, які були вчинені підозрюваним, а також обставини, які, відповідно до положень КПК України підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя акцентує увагу на тому, що процесуальні строки за своїм функціональним призначенням є засобами реалізації процесуальних прав або виконання процесуальних обов`язків. Залежно від цього сплив процесуальних строків тягне за собою різні правові наслідки: закінчення строку реалізації права спричиняє припинення можливості ним скористатися, сплив строку виконання обов`язків не припиняє необхідності виконати цей обов`язок і не тягне за собою припинення повноважень службової особи на здійснення обов`язкової дії.

Неможливість вручення повідомлення про підозру в день складання не позбавляє обов`язку такого вручення наступного дня, а також не тягне за собою як наслідок процесуальної спроможності неможливості такого вручення та ненабуття особою статусу підозрюваного, що було висвітлено при оцінці подібних доводів у постанові ККС ВС від 02 травня 2023 року у справі № 750/5546/21.

Більше того, захисник не наводить жодного аргументу на обґрунтування яким чином вручення повідомлення про підозру у зазначений вище строк, позначилося на реалізації ними своїх процесуальних прав або призвели до порушення прав ОСОБА_5 при врученні йому зміненої підозри.

З огляду на це, слідчий суддя доходить до висновку про відповідність змісту даного повідомлення про підозру та порядку його вручення вимогам чинного законодавства, а також про відсутність у ньому таких недоліків, які б перешкоджали стороні захисту в повному обсязі реалізувати своє право на захист, в т.ч. формувати стратегію і тактику захисту.

3.3.Щодо наявності підстав для повідомлення про підозру

Згідно з ч. 1 ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 КПК України, у випадках:

1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення;

2) обрання до особи одного з передбачених КПК України запобіжних заходів;

3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

З долученого захисником повідомлення про підозру від 16.09.2025 вбачається, що підставою вручення зміненої підозри ОСОБА_8 була наявність достатніх доказів для підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України.

Перевіряючи наявність вказаної підстави для повідомлення про підозру, слідчий суддя виходить з того, що існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які змогли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як і ті, що обґрунтовують засудження особи, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України»).

Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності переконання «поза розумним сумнівом» щодо вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна ґрунтуватись на об`єктивних фактах, встановлених на підставі наданих стороною обвинувачення доказів.

На підставі наданих детективом матеріалів досудового розслідування, слідчий суддя встановив, що ОСОБА_5 може бути причетним до незакінченого замаху на пособництво до заволодіння коштів, шляхом забезпечення надання підконтрольними йому компаніями цінових пропозицій, які відповідали наперед узгоджену рівню цін з іншими компаніями постачальниками.

З тексту повідомлення про підозру вбачається, що дії ОСОБА_5 фактично координувалися ОСОБА_7 , який вказував рівень цін на фарбу, яку необхідно відображати у цінових пропозиціях та надати для участі в конкурсних торгах, а також деталізував інші необхідні дії для виконання плану щодо участі конкретних компаній та їх виграшу. Такими компаніями, які були підконтрольні ОСОБА_5 , були ТОФ «Форум Трейд Логістик» та ТОВ «8 С Груп», які брали участь у конкурсних торгах та перемагали у лотах. При цьому, вказані компанії не були виробниками фарби, а купували їх в інших товариств напередодні проведення закупівлі.

Аналогічні дії вчинялися щодо закупівлі лінолеуму, оскільки передбачалося сприяння службових осіб АТ «Укрзалізниця», які зловживаючи своїм службовим становищем, забезпечити участь та перемогу у такій закупівлі наперед визначених та підконтрольних суб`єктів господарювання ОСОБА_5 задля здійснення придбання у нього предмету закупівлі за суттєво завищеними цінами.

При цьому, з матеріалів кримінального провадження, які долучені детективом на підтвердження підозри, вбачається спростування зазначених адвокатом доводів про необгрунтованість підозри.

Так, у межах кримінального провадження було допитано свідка ОСОБА_11 який повідомив, що ОСОБА_7 та інші особи контролювали поставки продукції до АТ «Укрзалізниця» через філію «ЦЗВ», оскільки мали домовленості із службовими особами товариства щодо визначення переможців та після проведення закупівлі розподілу коштів за рахунок завищення цін на товар поставки. Однією із службових осіб, за показаннями свідка була ОСОБА_12 , яка розповіла про ОСОБА_5 , як можливого постачальника.

У подальшому, як простежується із протоколів про результати оперативно-розшукових заходів 08.07.2022 N? 3114, що ОСОБА_7 повідомляє ОСОБА_9 про прохання ОСОБА_13 віддати один лот на закупівлю фарб ОСОБА_5 .

У вказаному протоколі також відображено розмову щодо розподілу на чотири лоти закупівлі між двома учасниками, які мають перемогти у двох лотах кожен, а переможцями мають бути компанії ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , а також деталі обговорення інших закупівель.

З вказаного протоколу, на переконання слідчого судді, вбачається пов`язаність ОСОБА_5 з іншими підозрюваними та доведення до його відома інформації про необхідність вчинення конкретних дій для участі (обговорення щодо формування ціни) та перемоги у закупівлі.

Захисник не спростовував факт знайомства або ж спілкування із іншими підозрюваними.

Щодо аргументу захисника про недоведеність керування ОСОБА_7 так званого «бек-офісу», то слідчий суддя вважає його невиправданим. Так, специфіка функціонування так званого «бек-офісу» полягає у неформальному управлінні та координації особою, яка не наділена службовими повноваженнями, діяльності службових осіб, з якими її пов`язують тривалі особисті або ділові зв`язки. Систематичне спілкування з такими особами та обговорення службових питань із доступом до інформації, що не може бути відома стороннім особам, а також обговорення конкретних дій, обґрунтовано може свідчити про існування відповідного механізму впливу.

Так, не оспорюється стороною захисту, що на момент розслідуваних подій ОСОБА_7 не обіймав жодних посаду в АТ «Укрзалізниця» та філії ЦЗВ, втім у ході документування вказаного злочину зафіксовано неодноразові зустрічі та обговорення із службовими особами - ОСОБА_9 , ОСОБА_12 , тощо. Зміст таких розмов переконує, що останні інформували про хід проведення закупівель та необхідних умов, аби відповідні компанії перемогли.

Також контрольованість таких закупівель, у яких брав участь ОСОБА_5 підтверджується протоколом про результати проведення НСРД - обстеження публічно

недоступних місць, житла чи іншого володіння особи від 21.02.2023 N? 19/1857 згідно з яким автомобілі Hyundai Ioniq AA1900YA, яким користувався ОСОБА_7 , виявлено документи, зокрема таблицю з назвою «Контрагент» з помітками, зроблені ручкою. Навпроти назв компаній ТОВ «Торговий Дом «Промбізнес» наявні помітки: «+» та «И», що свідчить про представлення інтересів даної компанії ОСОБА_7 ; навпроти назв компаній ТОВ 8C груп, ТОВ Тускар, ТОВ Форум Трейд Логістик наявні помітки: «+» і « Ар.Т. », що свідчить про представлення інтересів (заступництво) даних компаній з боку ОСОБА_13 (« ОСОБА_15 »).

Подальший розподіл коштів після поставки фарб передбачав сплату ОСОБА_5 та ОСОБА_8 по 10% від суми договору, що викладено у протоколі НС(Р)Д -аудіо-контроль особи від 08.05.2023 №19/4644 та подальші зустрічі між ними у протоколі про результати НС(Р)Д спостереження за місцем від 16.06.2023 №19/5971.

Щодо зауважень по проведеній товарознавчій експертизі, то слідчий суддя зауважує, що вона проводиться, зокрема, шляхом порівняльного аналізу та огляду експертом цін на аналогічні товари із урахуванням їх якісних та цінових характеристик, а також виявлених недоліків.

Недоліки експертизи можуть бути усунуті шляхом проведення додаткової експертизи, у тому числі за ініціативою сторони захисту, або оцінені судом шляхом визнання первинного експертного висновку недостовірним, що є предметом судового розгляду та вирішується по суті з урахуванням усієї сукупності доказів. Натомість. На стадії досудового розслідування, передчасним є оцінка такого джерела доказу як висновок експерта.

Також слідчий суддя вважає необгрунтованим той факт, що у кримінальному провадженні відсутня судова економічна експертиза, оскільки її проведення не є обов`язковим у випадках, коли різниця між фактично отриманими та належними до сплати сумами можуть бути достовірно встановлені шляхом арифметичного підрахунку на підставі документів. З урахуванням предмета та специфіки кримінального провадження, сукупності встановлених обставин і характеру вчинених дій, питання про призначення такої експертизи належить до дискреційних повноважень сторони обвинувачення.

Слід зауважити, що при розгляді такої категорії скарг слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою.

За таких умов доводи сторони захисту стосовно необґрунтованості підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст.191 КК України є безпідставними.

Керуючись, ст. 135, 276-279, 303-307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

1.Скаргу захисника ОСОБА_4 на повідомлення про підозру ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000244 від 5 вересня 2022 року,- залишити без задоволення.

2.Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду впродовж п`яти днів з дня отримання її копії.

3.Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі її подання ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1