Справа № 369/7817/23
Провадження №1-кп/369/1714/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.10.2025 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарях ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю прокурорів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

за участю захисника ОСОБА_6 ,

за участю представника володільця майна ОСОБА_7 ,

за участю обвинуваченого ОСОБА_8 ,

провівши підготовче судове засідання у кримінальному провадженні № 0000127 від 16.02.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255 КК України (в редакції Закону № 2341-ІІІ від 05.04.2001), ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 289 КК України (в редакції Закону № 2617-VIII від 22.11.2018), ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 358 КК України,

встановив:

17 квітня 2025 року до Києво-Святошинського районного суду Київської області від Київського апеляційного суду надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255 КК України (в редакції Закону № 2341-ІІІ від 05.04.2001), ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 289 КК України (в редакції закону № 2617-VIII від 22.11.2018), ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст.190, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 358 КК України.

21 квітня 2025 року ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області у кримінальному провадженні № 0000127 було призначено підготовче судове засідання.

У підготовче судове засідання потерпілі ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , представник потерпілої юридичної особи компанії «S&W Automobily s.r.o.» адвокат ОСОБА_11 , а також представникТОВ «Лізингова компанія «Рент Кар» (потерпілої юридичної особи) не прибули, про день та час проведення підготовчого судового засідання повідомлені у передбачений процесуальним законом спосіб, клопотань про відкладення не подавали.

Відтак, з урахуванням позиції присутніх у підготовчому судовому засіданні учасників провадження судом постановлено було ухвалу про проведення підготовчого судового засідання за участю сторони обвинувачення, захисту та представника володільця майна за відсутності потерпілих та їх представників.

При цьому суд констатує, що в матеріалах кримінального провадження містяться заяви потерпілихпро проведення підготовчого засідання та судового розгляду без їх участі.

Так, у заяві потерпілого ОСОБА_9 від 23.03.2023 наведено прохання проводити підготовче засідання та судовий розгляд без його участі, обвинувачення підтримує, цивільний позов заявляти не буде (т. 1, а.с. 199-200); у заяві потерпілого ОСОБА_10 від 27.03.2023 зазначено аналогічного змісту прохання, адресоване суду (т. 1, а.с. 207-211); такого ж змісту заява представника потерпілої юридичної особи компанії «S&W Automobily s.r.o.» адвоката ОСОБА_12 , мешканця м. Карлови Вари, Чеська Республіка надійшла до суду 27.03.2023 (т. 1, а.с. 213-215).

Під час підготовчого судового засідання прокурори ОСОБА_4 та ОСОБА_5 вважали можливим призначити судовий розгляд стосовно ОСОБА_8 на підставі обвинувального акта.

Водночас, захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_6 звернувся з клопотанням про закриття кримінального провадження № 0000127 щодо ОСОБА_8 на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України, мотивуючи свої вимоги грубим порушенням органом досудового розслідування процесуальних строків, яке полягає у складенні обвинувального акта поза межами строку досудового розслідування.

Крім того, представник володільця майна, адвокат ОСОБА_7 , який діє в інтересах ОСОБА_13 , подав до суду клопотання про вирішення долі речового доказу та скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000127, яке було розглянуто судом та вирішено це клопотання, про що постановлено ухвалу у підготовчому судовому засіданні (викладена окремою ухвалою суду від 01.10.2025).

Прокурори проти задоволення клопотання сторони захисту заперечували та зазначали, що процесуальні строки у кримінальному провадженні були дотримані, оскільки відновлення провадження після його завершення нормами КПК України не заборонено, 10.06.2022 прокурор вдруге повідомив про завершення досудового розслідування, слідчий за його дорученням таке повідомлення направив поштовим зв`язком з відділення «Укрпошти» м. Бровари Київської області на адресу місця проживання ОСОБА_8 та його адвоката ОСОБА_6 , на підтвердження цих обставин надав описи вкладень поштових відправлень з поштовими штемпелями, довідку про списання коштів з карткового рахунку слідчого ОСОБА_14 за поштові послуги.

Заслухавши присутніх у судовому засіданні учасників, перевіривши матеріали провадження, суд дійшов такого висновку.

Під час попереднього судового розгляду 17.07.2023 ухвалоюКиєво-Святошинського районного суду Київської області кримінальне провадження № 0000127 від 16.02.2019 за обвинуваченням ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 255 КК України (в редакції Закону № 2341-ІІІ від 05.04.2001), ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 289 КК України (в редакції закону № 2617-VIII від 22.11.2018), ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст.190, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 358 КК України, закрито на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Ухвала мотивована тим, що складення обвинувального акта у кримінальному провадженні № 00000127 та звернення з таким обвинувальним актом до суду 26.01.2023 року відбулось поза межами строку досудового розслідування у даному кримінальному провадженні.

03.04.2025 ухвалою Київського апеляційного суду скасовано ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17.07.2023 щодо ОСОБА_8 та призначено новий розгляд в суді першої інстанції.

Суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні під № 0000127 від 16.02.2019 щодо ОСОБА_8 спрямовано прокурором до суду та згідно штампу вхідної кореспонденції отримано судом 26.01.2023, тобто в межах строку досудового розслідування, визначеного ст. 219 КПК України.

При цьому суд першої інстанції констатує, що в даному підготовчому судовому засіданні захисником ОСОБА_6 були наведені додаткові

пояснення до клопотання про закриття цього кримінального провадження, котрі полягали у тому, що суду не було надано належних доказів направлення стороні захисту повідомлення від 10.06.2022 про «повторне» завершення досудового розслідування саме 11.06.2022 в останній день досудового розслідування. Крім того, за позицією сторони захисту вартість наданих послуг поштового зв`язку не співпадає з твердженнями сторони обвинувачення про оплату слідчим таких послуг у відповідній сумі.

Судом було встановлено та не заперечувалося учасниками провадження, що 16.02.2019 до ЄРДР внесені відомості під № 0000127 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 289, ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 358 КК України.

25.02.2020 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255 КК України (в редакції Закону № 2341-ІІІ від 05.04.2001), ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 289 КК України (в редакції закону № 2617-VIII від 22.11.2018), ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 358 КК України.

У цьому кримінальному провадженні строки досудового розслідування були неодноразово продовжені, востаннє ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 16.11.2020 продовжено до дванадцяти місяців, тобто до 25.02.2021.

22.02.2021 стороні захисту повідомлено про завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні за № 0000127 від 16.02.2019. Адвокат обвинуваченого ОСОБА_8 в порядку ст. 290 КПК України 31.03.2021 розпочав ознайомлення з матеріалами кримінального провадження.

09.06.2022 постановою прокурора відділу Офісу Генерального прокурора досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000127 від 16.02.2019 щодо ОСОБА_8 відновлено з метою проведення слідчих (розшукових) та процесуальних дій.

09.06.2022 ОСОБА_8 повідомлено про нову підозру та зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 289 КК України (в редакції закону № 2617-VIII від 22.11.2018), ч. 1 ст. 255 КК України (в редакції Закону № 2341-ІІІ від 05.04.2001), ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 28

ч. 4 ст. 358 КК України.

Матеріали кримінального провадження містять повідомлення про завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні за № 0000127 від 16.02.2019 щодо ОСОБА_8 . При цьому на звороті 153 аркуша провадження приклеєні описи вкладення без розрахункових документів АТ «Укрпошта», без вказівки найменування поштового відправлення, а також без штрихової позначки, що побудована за певними правилами, - штриховий кодовий ідентифікатор (трек-номер) (т. 2, а.с. 153-154).

Крім того, на 155-156 аркушах провадження, другий том, міститься також повідомлення про завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000127 від 16.02.2019 щодо ОСОБА_8 , де стоять розписки про отримання повідомлення захисника ОСОБА_8 , захисника ОСОБА_6 , яка датована 16.06.2022, а також самого ОСОБА_8 , датована 08.11.2022.

Згідно із реєстром матеріалів досудового розслідування сторона захисту розпочала ознайомлення 31.03.2021 та завершила ознайомлення 26.01.2023 року (т. 1, а.с. 173).

26.01.2023 обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000127 від 16.02.2019 щодо ОСОБА_8 надійшов до суду першої інстанції.

Суд підкреслює, що ці обставини визнавалися і не заперечувалися учасниками провадження у підготовчому судовому засіданні.

Відтак, суду належить дати відповідь на доводи клопотання сторони захисту стосовно можливості/неможливості відновлення провадження після його завершення, а також відносно неналежного повідомлення сторони захисту про завершення досудового розслідування після його відновлення.

Аналізуючи питання можливості/неможливості відновлення провадження після його завершення, суд зазначає таке.

Як передбачено положеннями п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України, досудове розслідування стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотання про закриття кримінального провадження

Відповідно кримінально процесуальний закон пов`язує закінчення досудового розслідування з постановленням процесуального рішення постанови про закриття кримінального провадження або вчиненням комплексу процесуальних дій, пов`язаних з направленням до суду обвинувального акта чи відповідного клопотання. При цьому у Параграфі 1 Глави 24 КПК України розкриваються відповідні форми закінчення досудового розслідування.

Згідно з нормами, викладеними у ч. 3 ст. 214, ч. 8 ст. 223, ст. 219 КПК України, за загальним правилом, слідчі (розшукові) дії, негласні слідчі (розшукові) дії можуть проводитися лише в розпочатому кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, та не можуть проводитися після закінчення строків досудового розслідування. Будь-які слідчі (розшукові) дії, проведені з порушенням цього правила, є недійсними, а встановлені внаслідок них докази недопустимими.

Суд виходить з того, що досудове розслідування, яке має наслідком звернення до суду з обвинувальним актом або з клопотанням про застосування примусових заходів, має три ключові етапи: початок визначається внесенням відомостей до ЄРДР; завершення пов`язується з фактом відкриття матеріалів досудового розслідування підозрюваному, його захиснику, законному представнику, захиснику особи та іншим особам відповідно до положень ст. 290 КПК України; закінчення, яке фіксується направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру. Тобто, кінцевим моментом строку досудового розслідування є його закінчення, як це передбачено у ст. 219 КПК України, та не має точок дотику із завершенням досудового розслідування. При цьому законодавчі обмеження на проведення слідчих (розшукових) дій пов`язані саме з закінченням, а не із завершенням досудового розслідування.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду від 27 червня 2024 року, справа № 359/157/22, провадження № 51-3053 км 23, викладено правову позицію, що, незважаючи на відсутність відповідного нормативного регулювання в КПК, відновлення досудового розслідування після повідомлення підозрюваних та їх захисників про завершення досудового розслідування і надання доступу до його матеріалів до завершення виконання вимог ст. 290 КПК та складання і направлення до суду обвинувального акта, проведене у межах строку досудового розслідування, не вказує на порушення вимог кримінального процесуального закону, зокрема в частині приписів статей 117, 290 і 294 КПК.

За такого висновку, зважаючи на встановлені судом обставини, у цьому кримінальному провадженні відновлення досудового розслідування після повідомлення підозрюваних та їх захисників про завершення досудового розслідування і надання доступу до його матеріалів не може свідчити про незаконність постанови прокурора від 09.06.2022 року про відновлення досудового розслідування.

Стосовно доводів клопотання сторони захисту проненалежне повідомлення сторони захисту про завершення досудового розслідування після його відновлення суд дійшов такого висновку.

Матеріали кримінального провадження містять повідомлення про завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні за № 0000127 від 16.02.2019 щодо ОСОБА_8 . При цьому на звороті 153 аркуша провадження приклеєні описи вкладеннябез розрахункових документів АТ «Укрпошта», без вказівки найменування поштового відправлення, а також без штрихової позначки, що побудована за певними правилами, - штриховий кодовий ідентифікатор (трек-номер) (т. 2, а.с. 153-154).

Крім того, на 155-156 аркушах провадження, том другий, міститься також повідомлення про завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000127 від 16.02.2019 щодо ОСОБА_8 , де стоять розписки про отримання повідомлення захисника ОСОБА_8 , захисника ОСОБА_6 , яка датована 16.06.2022, а також самого ОСОБА_8 , датована 08.11.2022.

У підготовчому судовому засіданні і сторона обвинувачення, і сторона захисту підтверджували, що останнім днем, коли сторона захисту мала бути повідомлена про завершення досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні було 11.06.20022. Відповідно повідомлення після 11.06.2022 стороні захисту про завершення досудового розслідування зумовлювало порушення строків досудового розслідування.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у постанові від 12.12.2023 у справі № 355/942/21 вказав, що прокурор був ознайомлений з положеннями КПК, які регулюють строк досудового розслідування у кримінальному провадженні в силу своєї професійної діяльності. Тому з метою недопущення таких випадків саме стороні обвинувачення слід вживати заходів для належної організації своєї роботи, оскільки часові межі строку досудового розслідування є чітко визначеними кримінальним процесуальним законом і прокурор точно обізнаний із тими наслідками, які потягне пропуск цих строків.

Відповідно до Закону України «Про поштовий зв`язок» поштове відправлення це письмова кореспонденція або посилка, або відправлення ЕМS, адресовані адресату (одержувачу), оформлені відповідно до законодавства та прийняті оператором поштового зв`язку до пересилання, а оператор поштового зв`язку це суб`єкт господарювання, що здійснює діяльність на території України та у встановленому законодавством порядку надає послуги поштового зв`язку.

Відповідно до п. 75 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270, послуги поштового зв`язку оплачуються під час їх замовлення, якщо інше не передбачено відповідним договором, у національній валюті за діючими тарифами. За приписами п. 2 вказаних Правил підтвердженням надання послуг поштового зв`язку є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо). Для автоматичної ідентифікації реєстрованих поштових відправлень за Правилами (п. 2) застосовується штрихова позначка, що побудована за певними правилами, - штриховий кодовий ідентифікатор (трек-номер), за яким можна ідентифікувати поштове відправлення.

Також згідно з положеннями ст. 13 ч. 1 п. 4 Закону України «Про доступ до публічної інформації» розпорядниками інформації для цілей цього Закону вважаються, зокрема, суб`єкти господарювання, які займають домінуюче становище на ринку, або наділені спеціальними чи виключними правами, або є природними монополіями, стосовно інформації щодо умов постачання товарів, послуг та цін на них, і АТ «Укрпошта» є розпорядником інформації щодо універсальних послуг поштового зв`язку (умов постачання товарів, послуг та цін на них). Враховуючи наведене, з`ясування інформації щодо поштових відправлень можливе шляхом використання відомостей, отриманих із офіційного сайту АТ «Укрпошта».

Аналогічна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду у складі Другої судової палати Касаційного кримінального суду від 23.01.2024 у цій справі.

Проте, в матеріалах зазначеного провадження прокурором не надано доказів, зокрема відомостей з офіційного сайту АТ «Укрпошта» за допомогою функції відстеження вищезазначених поштових відправлень за їх трек-номером, оскільки на наданих описах вкладення від 11.06.2022 відсутні трек-номери (штрихові позначки), що зумовлює неможливість відстеження порядку відправки та доставки поштового відправлення.

Суд також бере до уваги позицію, неодноразово викладену Верховним Судом у складі Касаційного господарського суду, саме яка стосується належності доказів здійснення поштових відправлень, оскільки саме це питання є основним, на якому наполягала сторона захисту, та відповідь на яке має надати суд.

Зокрема, правові висновки Верховного Суду із цього питання полягають у наступному.

Відповідно до статті 13 Закону України «Про поштовий зв`язок» оператори надають користувачам послуги поштового зв`язку відповідно до законодавства України та провадять іншу підприємницьку діяльність в установленому законом порядку. Послуги поштового зв`язку надаються на договірній основі згідно з Правилами надання послуг поштового зв`язку, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, та повинні відповідати встановленим нормам якості. У договорі про надання послуг поштового зв`язку, якщо він укладається у письмовій формі, та у квитанції, касовому чеку тощо, якщо договір укладається в усній формі, обов`язково зазначаються найменування оператора та об`єкта поштового зв`язку, які надають послуги, дата та вид послуги, її вартість. Договір про надання послуги поштового зв`язку вважається укладеним після оплати користувачем вартості цієї послуги, якщо інше не передбачене відповідними договорами.

Відповідно до пункту 8 Загальної частини Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009, (далі по тексту Правила) оператори поштового зв`язку надають послуги з пересилання внутрішніх та міжнародних поштових відправлень, поштових переказів. До внутрішніх поштових відправлень належать зокрема листи прості, рекомендовані, з оголошеною цінністю.

Згідно з пунктом 19 Загальної частини Правил внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

Пунктом 2 Загальної частини Правил визначено, що поштове відправлення з оголошеною цінністю реєстровані лист, бандероль, посилка, прямий контейнер, які приймаються для пересилання з оцінкою вартості вкладення, визначеною відправником; реєстрованим поштовим відправленням є поштове відправлення, яке приймається для пересилання з видачею розрахункового документа, пересилається з приписуванням до супровідних документів та вручається одержувачу під розписку.

Крім того, відповідно до пункту 2 Правил розрахунковий документ документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

Згідно з пунктом 3.2.1.7. Порядку пересилання поштових відправлень, затвердженого наказом Українського державного підприємства поштового зв`язку «Укрпошта» № 211 від 12.05.2006, на прийнятий лист (бандероль) з оголошеною цінністю відправнику видається розрахунковий документ (касовий чек, розрахункова квитанція), в якому, крім даних, передбачених для рекомендованих поштових відправлень, зазначається сума оголошеної цінності та сума післяплати.

Отже, наведені вище норми чинного законодавства України свідчать про те, що підтвердженням надання послуг поштового зв`язку може бути квитанція або касовий чек, в якому зазначено найменування оператора та об`єкту поштового зв`язку, які надають послуги, дата та вид послуги, її вартість. При цьому, опис вкладення у цінний лист без розрахункового документу не може бути належним доказом надіслання відповідних документів.

Такий правовий висновок наведено у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.05.2023 у справі № 922/1084/22.

Окрім того, у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 17.07.2018 у справі № 921/311/17-г/7 та від 29.01.2019 у справі № 922/705/18 викладено висновок щодо застосування норми пункту 61 Правил № 270 в редакції, чинній з 01.02.2022, а саме про те, що опис вкладення у цінний лист форми 107 за відсутності розрахункового документа (фіскального чека, розрахункової квитанції) не може братися до уваги як належний доказ відправлення поштової кореспонденції.

Водночас, у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.01.2020 у справі № 910/28408/15, від 26.03.2020 у справі № 910/9962/16, від 24.12.2020 у справі № 916/2110/20, від 17.08.2022 у справі № 910/12126/21 сформовано усталену правову позицію про те, що в разі, якщо опис вкладення у цінний лист форми 107 не містить посилання на відповідний номер поштового відправлення (штрих-кодовий ідентифікатор із 13 цифр), який згідно з пунктом 61 Правил № 270 в редакції, чинній з 01.02.2022 повинен зазначатися працівником установи поштового зв`язку на примірнику опису, що видається відправникові, то такий опис вкладення не може братися до уваги як належний та допустимий доказ надсилання поштового відправлення.

Схожий за змістом правовий висновок, який викладено в пункті 90 постанови об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 17.05.2024 у справі № 910/17772/20.

Тобто Верховний Суд неодноразово викладав правові висновки, що опис вкладення у цінний лист форми 107 за відсутності розрахункового документа (фіскального чека, розрахункової квитанції) не може братися до уваги як належний доказ відправлення поштової кореспонденції, а також що в разі, якщо опис вкладення у цінний лист форми 107 не містить посилання на відповідний номер поштового відправлення (штрих-кодовий ідентифікатор із 13 цифр), то такий опис вкладення не може братися до уваги як належний та допустимий доказ надсилання поштового відправлення.

Суд також погоджується з позицією сторони захисту, що надана прокурором довідка про рух коштів по картковому рахунку слідчого ОСОБА_15 за 11.06.2022 не є доказом того, що повідомлення прокурора від 10.06.2022 про завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні були направлені на адресу ОСОБА_8 та адвоката ОСОБА_6 , оскільки підтвердженням надання послуг поштового зв`язку, як вже зазначено вище, є розрахунковий документ, що визначено п. 75 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009.

Крім того, вартість наданих послуг поштового зв`язку не співпадає з твердженнями сторони обвинувачення про оплату слідчим таких послуг у відповідній сумі.

Так, у наданій прокурором довідці про рух коштів по картковому рахунку слідчого ОСОБА_15 за 11.06.2022 вказано суму оплачених поштових послуг АТ «Укрпошта» в розмірі 68 грн (т. 2, а.с. 216).

Проте, згідно з відповіддю АТ «Укрпошта» від 18.04.2025 № 1.03.009.004.-14277-25 на адвокатський запит адвоката ОСОБА_6 вартість пересилання внутрішніх реєстрованих листів з оголошеною цінністю масою до 1 кг з описом вкладення станом на 11.06.2022 складала 45 грн (т. 4, а.с. 28).

Відтак сума оплати за пересилання двох листів станом на 11.06.2022 мала би складати 90 грн, а не 68 грн, як зазначено в довідці про рух коштів по картковому рахунку слідчого ОСОБА_15 за 11.06.2022.

Згідно з положеннями ст. 85 КПК України належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів.

Зважаючи на викладені вище обставини даного кримінального провадження та правові висновки, проаналізовані судом першої інстанції, суд визнає надані прокурором докази надсилання стороні захисту повідомлень про завершення досудового розслідування, а саме описи вкладення до поштових відправлень від 11.06.2022 (т. 2, а.с. 153 зворот) неналежними, та відповідно доходить висновку, що складення обвинувального акта у кримінальному провадженні № .01.2023 року та звернення з таким обвинувальним актом до суду 26.01.2023 відбулось поза межами строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 00000127, тому кримінальне провадження № 00000127 стосовно ОСОБА_8 підлягає закриттю на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись п. 10 ч. 1 ст. 248, п. 2 ч. 3 ст. 314 КПК України, суд

ухвалив:

Кримінальне провадження № 0000127 від 16.02.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255 КК України (в редакції Закону

№ 2341-ІІІ від 05.04.2001 року), ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 289 КК України (в редакції Закону

№ 2617-VIII від 22.11.2018 року), ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст.190, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 28

ч. 4 ст. 358 КК України, закрити на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Києво-Святошинський районний суд Київської області протягом 7 (семи) днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 06 жовтня 2025 року о 17:00 годині.

Суддя ОСОБА_16