Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/6053/25
Провадження 1-кс/279/1456/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 листопада 2025 року

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

захисника (адвоката) ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 за матеріалами кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000701 від 27.09.2025 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченогно ч.4 ст. 185 КК України про зміну раніше обраного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В:

07.11.2025 слідчий СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області лейтенант поліції ОСОБА_7 за погодженням прокурора Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_8 , подала до суду клопотання про про зміну раніше обраного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обгрунтовано тим, що згідно ухвали слідчого судді Коростенського міськрайонного суду №279/6053/2025 від 28.10.2025 в обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовлено, натомість слідчим суддею обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту стосовно ОСОБА_6 шляхом заборони цілодобово залишати житло, за адресою: АДРЕСА_1 в період часу з 28.10.2025 до 25.12.2025.

Однак, підозрюваний ОСОБА_6 покладені на нього слідчим суддею обов`язки не виконував, а саме: не повідомив орган досудового розслідування про зміну місця свого проживання. Під час здійснення контролю за його поведінкою працівниками Національної поліції, було встановлено відсутність підозрюваного ОСОБА_6 за місцем проживанняза адресою: АДРЕСА_1 , про що складені рапорти про порушення цілодобового домашнього арешту 03.11.2025 о 19 годині, 04.11.2025 о 17 годині, 05.11.2025 о 10 годині та 06.11.2025 року.

Таким чином, під час досудового розслідування встановлено реальні ризики того, що підозрюваний ОСОБА_6 , у разі застосування до нього запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, вчинити інші кримінальні правопорушення та перешкоджати провадженню іншим чином.

Лише обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зможе запобігти усім вищевказаним ризикам, у тому числі вчинення підозрюваним нових кримінальних правопорушень.

Слідчий підтримав подане клопотання з підстав викладених в ньому.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Підозрюваний заперечив проти обрання йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, з підстав, що перебуває за адресою: АДРЕСА_1 , однак живе в літній кухні, оскільки квартиру має здавати в оренду, тому працівники поліції фіксують його відсутність за зазначеною адресою.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 в задоволенні клопотання просив відмовити, зазначив, що ризики не доведені, просив залишити раніше обраний запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Заслухавши в судовому засіданні учасників судового розгляду, дослідивши долучені до клопотання матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Згідно ч.1 ст.200 ЦПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Як зазначено в ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра" у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин"(рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, n. 34).

На думку слідчого судді, сукупність матеріалів досудового розслідування, які долучені до клопотання, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення. Вагомість таких доказів наразі не викликає сумнівів. Таким чином, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначає, що причетність підозрюваного до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього запобіжного заходу з огляду потреб судового розслідування.

Таким чином, за встановлених обставин, враховуючи наявність обґрунтованої підозри, встановлених ризиків, передбачених ст.177 КПК України, приймаючи до уваги, що ОСОБА_6 порушив умови раніше обраного запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту,слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість клопотання слідчого та доведеність того, що до ОСОБА_6 на даному етапі досудового розслідування доцільно застосувати саме виключний запобіжний захід у виді тримання під вартою, з визначенням розміру застави.

Частиною 5 ст.182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається у межах, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» встановлено з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 3028 грн..

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує тяжкість злочину, у якому обвинувачується підозрювана особа, а також його майновий стан, дані про його особу та ризики, передбачені ст. 177 КПК України, і визначає заставу в розмірі 40-ка прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 121120 грн..

Керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 181,183, 184, 186, 193, 194, 196, 205, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Житомирської спеціалізованої прокуратури ОСОБА_9 про заміну раніше обраного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Змінити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у слідчому ізоляторі ДУ «Житомирська установа виконання покарань (№8)".

Строк тримання під вартою обирається на строк 60 днів до 05.01.2026 року включно.

Визначити розмір застави - 40 (сорок) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 121 120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), у разі внесення якої звільнити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти.

Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, вказаному в ухвалі.

В разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язки, передбачені ст.194 ч.5 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їх викликом, вимогою;

- не відлучатися за межі населенного пункту, в якому проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, або суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками, експертами у цьому кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Термін дії ухвали та обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 05.01.2026 року.

У разі невиконання підозрюваним зазначених обов`язків, застава звертається в дохід держави.

Здійснення доставки ОСОБА_6 до місця попереднього ув`язнення покласти на роту конвойної служби.

Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні №0000701 від 27.09.2025 року.

Копію ухвали вручити підозрюваному негайно після її оголошення під розписку.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції Житомирської апеляційного суду, що не зупиняє її дію.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_10