Справа № 641/4296/23
Провадження № 1-кп/642/87/26
УХВАЛА

Іменем України

12 лютого 2026 року Холодногірський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

за участю секретаря- ОСОБА_2

сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 70001921 від 18.06.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.257, ч.4 ст.187, ч.3 ст.289, ч.5 ст.185, ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.257, ч.4 ст.187, ч.3 ст.289 КК України, ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.257, ч.4 ст.187, ч.3 ст.289, ч.5 ст.185, ч.2 ст.28, ч.1 ст.263, ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.257, ч.4 ст.187, ч.1 ст.263, ч.2 ст.28, ч.1 ст.263 КК України, та ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, ч.2 ст.146 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Холодногірського районного суду м. Харкова перебуває кримінальне провадження № 70001921 від 18.06.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.257, ч.4 ст.187, ч.3 ст.289, ч.5 ст.185, ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.257, ч.4 ст.187, ч.3 ст.289, ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.257, ч.4 ст.187, ч.3 ст.289 КК України, ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.257, ч.4 ст.187 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.257, ч.4 ст.187, ч.3 ст.289, ч.5 ст.185, ч.2 ст.28, ч.1 ст.263, ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.257, ч.4 ст.187, ч.1 ст.263, ч.2 ст.28, ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.257, ч.4 ст.187, ч.3 ст.289, ч.2 ст.146, ч.1 ст.263, ч.2 ст. 28 ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.257, ч.4 ст.187, ч.3 ст.289, ч.5 ст.185, ч.1 ст.263, ч.2 ст. 28 ч.1 ст.263 КК України та ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, ч.2 ст.146 КК України.

Захисник ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_4 в інтересах обвинуваченого та заставодавця ОСОБА_10 звернувся до суду з клопотанням про зміну запобіжного заходу ( в частині зменшення розміру застави), та про повернення заставодавцю ОСОБА_10 частину внесеної застави відповідно до ухвали суду.

Дане клопотання захисник обґрунтовує тим, що ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 06.03.2024 року відносно обвинуваченого ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді застави в сумі 454 200 гривень. Вказана сума була внесена заставодавицею ОСОБА_10 згідно з квитанцією (код: 5149-2478-7108-3048). На даний час заставодавиця ОСОБА_10 звернулася до суду з заявою в якій просить повернути частину внесеної нею застави, різницю коштів у розмірі 254 200 гривень, у зв`язку з погіршенням її стану здоров`я, проведенням операцій та лікування, які потребують значних фінансових витрат. Тому, необхідність зменшення застави до 200 000 гривень обгрунтована наступними: - зміна майнового стану заставодавиці ОСОБА_10 , яка є особою похилого віку (71 рік), отримує пенсію та проживає у АДРЕСА_1 . З моменту постановлення ухвали від 06.03.2024 її фінансовий стан суттєво змінився у зв`язку з нагальною потребою у коштах на медичне обслуговування та підготовку житла до опалювального сезону в умовах постійних обстрілів. Процесуальна поведінка обвинуваченого ОСОБА_6 , який протягом всього часу перебування під запобіжним заходом демонструє зразкову процесуальну поведінку, сумлінно виконує покладені на нього обов`язки та не перешкоджає судовому розгляду, що свідчить про можливість зменшення фінансової гарантії без шкоди для правосуддя. Принцип помірності, відповідно до ч.4 ст.182 КПК України, розмір застави не може бути завідомо непомірним. Для 71-річної заставодавиці подальше утримання суми в 454 200 грн. є надмірним тягарем, що позбавляє її засобів для забезпечення базових життєвих потреб. Таким чином, просить суд змінити запобіжний захід щодо ОСОБА_6 , зменшивши розмір застави з 454 200 гривень до 200 000 гривень та повернути заставодавиці ОСОБА_10 різницю коштів в розмірі 254 200 гривень, як частину застави внесених нею за ОСОБА_6 , відповідно до ухвали суду від 06.03.2024.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_4 підтримав клопотання та просив його задовольнити, зазначивши, що зі спливом часу розмір застави може бути зменшено, що відповідає прецедентній практиці ЄСПЛ.

Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав клопотання свого захисника і просив його задовольнити.

Інші обвинувачені підтримали думку захисника ОСОБА_4 .

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні проти задоволення клопотання захисника ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_4 про зменшення розміру застави та про повернення заставодавиці ОСОБА_10 частину суми внесеної застави заперечував, зазначивши, що застосований розмір застави є запорукою ідеальної процесуальної поведінки ОСОБА_6 та у разі повернення судом частини застави, внесеної за обвинуваченого ОСОБА_6 , останній не буду виконувати покладені на нього обов`язки.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши клопотання захисника та надані документи, суд вважає, що заявлене клопотання захисника ОСОБА_4 підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до положень ч. 1, 2, 3 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Частиною 1 статті 176 КПК визначено, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно з частиною 1 статті 177 КПК метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим пунктами 1-5 частини 1 цієї статті, а саме: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до частини 1 статті 182 КПК застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (а самепостановою КМУ від 11.01.2012 №15), з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами 3 або 4 статті 183 цього кодексу.

Частиною 6 статті 182 КПК визначено, що підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Згідно з частиною 11 статті 182 КПК, застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Обґрунтованість застосованого раніше запобіжного заходу може піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за наявності яких такий запобіжний захід було застосовано, або внаслідок виникнення інших обставин, які можуть бути підставами зміни запобіжного заходу в сторону його продовження чи пом`якшення, зміни чи скасування, оскільки тривала дія запобіжного заходу без врахування конкретних обставин справи може призвести до порушення прав, свобод чи інтересів учасників кримінального провадження.

Продовження, пом`якшення, зміна чи скасування запобіжного заходу обумовлюється тим, що в ході кримінального провадження можуть змінюватись підстави застосування чи обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, внаслідок чого запобіжний захід може бути продовжений, скасований або замінений на інший - більш або менш суворий. При цьому підставами зміни запобіжного заходу є обставини, які або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу. Такими підставами, наприклад, може бути суттєва зміна обставин, що їх було взято до уваги при обранні запобіжного заходу, а саме - змінилась кваліфікація кримінального правопорушення, погіршився стан здоров`я обвинуваченого, змінився склад його родини чи утриманців, або майновий стан, інші обставини, які мають суттєве значення, однак існування таких обставин повинно бути обґрунтовано належними доказами.

Також, згідно із усталеною практикою Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

При цьому практика ЄСПЛ передбачає у разі належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого, пом`якшувати умови обмеження прав та свобод людини, пов`язані зі застосуванням запобіжного заходу.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певний ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний чи обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) буде здійснювати відповідні дії, але вимагає наявність підстав вважати реальною можливість здійснити такі у майбутньому.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України» у справі № 30671/04 від 23.01.2012 наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами. Зокрема доказами на обґрунтування ризику можуть бути зокрема фактичні знищення, ховання або спотворення будь-якої з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; показання свідків, про намір підозрюваного вчинити дії особи, спрямовані на знищення, схов або спотворення важливих для слідства речей чи документів, спроба підозрюваної особи вчинити дії направлені на знищення доказів - підтверджені документально; незаконний вплив на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні - підтверджені документально; документи, підтверджуючі, що підозрюваний вчиняв подібні дії у минулому, показання свідків, дані про особу, підтверджуючі його протиправну поведінку; інформація про притягнення особи до кримінальної відповідальності або до адміністративної відповідальності, інформація про кримінальні зв`язки особи; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином - підтверджене документально; необхідні докази того, що особа вчиняє якісь конкретні дії, направлені на створення перешкод правосуддю.

Відповідно до частини 7 статті 42 КПК, протягом усього часу з моменту набуття певною особою статусу підозрюваного чи обвинуваченого, на неї покладено певні процесуальні обов`язки, а саме: 1) прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб; 2) виконувати обов`язки, покладені на нього рішенням про застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 3) підкорятися законним вимогам та розпорядженням слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; 4) надавати достовірну інформацію представнику персоналу органу пробації, необхідну для підготовки досудової доповіді.

КПКУкраїни не встановлений граничний строк дії запобіжного заходу у вигляді застави, а тому такий захід діє до його зміни чи скасування в порядку, передбаченому законом. При цьому припинення дії обов`язків, покладених ухвалами слідчих суддів на підозрюваного чи обвинуваченого, жодним чином не впливає на дію самого запобіжного заходу, про що свідчить положення частини 7 статті 194 КПК, відповідно до якого після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Щодо клопотання сторони захисту про зменшення розміру застави, суд, вирішуючи його, враховує практику ЄСПЛ, зокрема:

- перспектива втратити заставу у разі неявки особи на судове засідання повинна діяти як достатній стримувальний фактор, щоб розвіяти будь-яке бажання підозрюваного чи обвинуваченого переховуватися (п. 78 рішення у справі Mangouras v. Spain);

- розмір застави необхідно оцінювати передусім з огляду на особу підозрюваного чи обвинуваченого та його активи, проте також за певних обставин суду варто брати до уваги суму збитків, які приписують фігуранту провадження (п. 81 рішення у справі Mangouras v. Spain);

- виключна увага на розмірі ймовірних збитків є порушенням Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Саме тому суд також має ретельно оцінити спроможність особи сплатити визначений розмір застави та обґрунтувати визначену суму(п. 32 рішення у справі Істоміна проти України).

Судом встановлено, що упродовж строку досудового розслідування та судового розгляду, обвинувачений ОСОБА_6 належним чином виконував покладені на нього процесуальні обов`язки, що свідчить про ефективність застосованого до нього запобіжного заходу у виді застави.

Сторона захисту наданими документами належним чином обґрунтувала доводи щодо необхідності зменшення розміру застави.

З огляду на викладене та з урахуванням ч.4, п.3 ч.5 ст. 182 КПК України, обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, те що у його матері ОСОБА_10 погіршився стан здоров`я і вона потребує проведення операцій та лікування, її фінансовий стан суттєво змінився у зв`язку з нагальною потребою у коштах на медичне обслуговування, суд вважає за можливим зменшити розмір застави обвинуваченому ОСОБА_6 .

На переконання суду, в актуальних умовах стану кримінального провадження забезпечити дієвість кримінального провадження здатна застава, з урахуванням п.3 ч.5 ст.182 КПК України у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 266 240 (двісті шістдесят шість тисяч двісті сорок) гривень 00 копійок (3328 х 80= 266 240 грн.).

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про наявність підстав для зміни застосованого відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу на запобіжний захід у виді застави в іншому розмірі - 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 266 240 (двісті шістдесят шість тисяч двісті сорок) гривень 00 копійок.

У зв`зку зі зменшенням застави з 454 200 грн до 266 240 грн., суд доходить висновку про необхідність повернути заставодавцю ОСОБА_10 кошти в розмірі 187 960 (сто вісімдесят сім тисяч дев`ятсот шістдесят) гривень, внесені 14.03.2024 згідно з квитанцією (код 5149-2478-7108-3048), як частину застави за ОСОБА_6 , згідно ухвали суду від 06.03.2024.

Отже клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_4 , який діє також в інтересах заставодавця ОСОБА_10 , про зміну запобіжного заходу в частині зменшення розміру застави та про повернення застави слід задовольнити частково.

Керуючись ст. ст. 176-179, 182, 201, 202, 217, 318,331 335, 369, 372 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_4 , який діє також в інтересах заставодавця ОСОБА_10 , про зміну запобіжного заходу у вигляді застави, який діє відносно обвинуваченого ОСОБА_6 , та про повернення застави задовольнити частково.

Змінити застосований ухвалою суду від 06.03.2024 до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді застави, зменшивши її розмір до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 266 240,00 (двісті шістдесят шість тисяч двісті сорок) гривень.

Повернути заставодавцю ОСОБА_10 (паспорт ММ 140024, РНОКПП: НОМЕР_1 , IBAN рахунок НОМЕР_2 ) кошти в розмірі 187 960 (сто вісімдесят сім тисяч дев`ятсот шістдесят) гривень, внесені 14.03.2024 згідно з квитанцією (код 5149-2478-7108-3048), як частину застави за ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Харківській області (Ідентифікаційний код за , Рахунок № UA0006674, Державна казначейська служба України, м. Київ), згідно ухвали Ленінського районного суду м. Харкова від 06.03.2024 по справі № 641/4296/23; провадження № 1кп/642/41/24.

Ухвала оскарженню не підлягає .

Повний текс ухвали складено 16.02.2026.

Суддя - ОСОБА_1