Провадження № 1-кс/638/2659/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2025 року Шевченківський районний суд м. Харкова в складі :

головуючого слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Харків клопотання старшого слідчого Ізюмського РУП ГУ НП в Х/о ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Ізюмської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 «Про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою» по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0001113 від 12.09.2025 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України у відношенні:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народженої у м. Ізюм Харківської області, громадянки України, українки, неодруженої, з середньою освітою, невійськовозобов`язаної, на утриманні має двох малолітніх дітей: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , яка фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої, відносно якої обвинувальні акти у кримінальних провадженнях №0001559, № 0000416, №0000810 направлені до суду 17.02.2025, 18.06.2025 та 01.07.2025,

за участю :

прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваної ОСОБА_5 ,

підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ :

22.10.2025 ст. слідчий Ізюмського РУП ГУ НП в Х/О ОСОБА_3 звернувся з зазначеним клопотанням, яке погоджено з прокурором Ізюмської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 .

Клопотання слідчий обґрунтовує тим, що ОСОБА_5 , у період дії військового стану, на території м. Ізюма Харківської області вчинила таємне викрадення чужого майна, при наступних обставинах: 02.09.2025 у вечірній час доби викрала мобільний телефон ТМ "Самсунг", що знаходився у рюкзаку ОСОБА_8 , чим спричинила матеріальну шкоду на суму 12815,10 грн; 03.09.2025 у першу половину дня, утримувала при собі викрадений телефон ТМ "Самсунг", безперешкодно зайшла у застосунок «Монобанк» та здійснила грошовий переказ у сумі 3500 грн на банківську картку, яка належить її матері, чим спричинила ОСОБА_8 матеріальну шкоду на суму 3500 грн; 03.09.2025 у першу половину дня, утримувала при собі викрадений телефон ТМ "Самсунг", безперешкодно зайшла у застосунок «Приват24» та здійснила оплати за придбаний товар на суму 224 грн та 698 грн, здійснила грошовий переказ у сумі 2211,06 грн та 350 грн на банківську картку матері, та 450 грн на банківську картку № НОМЕР_1 .

У зв`язку з чим, слідчий просить застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строків досудового розслідування до 25.11.2025 із визначенням застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 вказане клопотання підтримав повністю, просив його задовольнити, з підстав на які слідчий посилається в своєму клопотанні.

Підозрювана ОСОБА_5 у судовому засіданні вину у скоєнні інкримінованих кримінальних правопорушень визнала, зазначила що мешкає з дітьми та матір`ю, яка на рівні з нею здійснює виховання та піклування щодо дітей, просила застосувати домашній арешт у певний час доби щоб мати можливість працювати.

Слідчий суддя, заслухавши думки прокурора, пояснення підозрюваної та вивчивши письмові матеріали, надані на підтвердження заявленого клопотання, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, судом встановлено наступне:

Матеріал досудового розслідування внесено до ЄРДР за № 0001113 від 12.09.2025 за ознаками складу кримінальних правопорушень-злочинів, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.

25.09.2025 о 19-35 годині ст. слідчим Ізюмського РУП ГУ НП в Х/О ОСОБА_3 , повідомлено ОСОБА_5 про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень-злочинів, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.

22.10.2025 о 09-30 годині копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу у відповідності до приписів ч. 4 ст. 184 КПК України надана підозрюваній ОСОБА_5 .

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Метою запобіжного заходу у виді тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.

Слідчим у своєму клопотанні та прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень-злочинів, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, яка підтверджується протоколом огляду місця події від 11.09.2025, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 від 17.09.2025, платіжними інструкціями та квитанціями про перерахування грошових коштів, висновком експерта за результатами судово-товарознавчої експертизи від 16.09.2025 №2473/25, протоколами допиту свідків ОСОБА_9 від 18.09.2025, ОСОБА_10 від 18.09.2025, ОСОБА_11 від 18.09.2025 та іншими зібраними під час досудового розслідування доказами.

Згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі - Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим лише тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки це є завданням органів досудового розслідування (попереднього слідства).

Також, ЄСПЛ у справі «Фокс, Кембел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Практика ЄСПЛ свідчить про те, що суд своїм рішенням має забезпечити не лише права підозрюваних, але і високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що саме по собі вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

У якості ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчим зазначено, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інші кримінальні правопорушення, незаконно впливати на потерпілу та свідків. (п.п. 1, 3, 5 ч. ст. 177 КПК України).

Зазначені факти, на думку слідчого судді, підтверджені матеріалами кримінального провадження, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжких кримінальних правопорушень, вчинених у період воєнного стану, окрім того остання не працює, не має стійких соціальних та родинних зв`язків, стосовне неї направлені обвинувальні акті до суду за ч. 4 ст. 185 КК України, за ч. 1 ст. 190, ч. 2 ст. 190 КК України, за ч. 4 ст. 185 КК України, тобто за вчинення корисних, у тому числі тяжких кримінальних правопорушень-злочинів.

Вказані обставини свідчать про аморальну поведінку ОСОБА_5 , зухвале ігнорування нею правопорядку, загально прийнятних норм поведінки, що свідчить про наявність ризику вчинення інших кримінальних правопорушень, а також чинення перешкод кримінальному провадженню з метою уникнення покарання за вчинення кримінальних правопорушень та можливості переховування від слідства та суду, в разі застосування до неї більш м`якого запобіжного заходу, а також про можливість впливати на потерпілу та свідків.

Також слідчий суддя зазначає, що за вчинення інкримінованих ОСОБА_5 злочинів, передбачених ст. 185 ч. 4 КК України, визначено покарання, лише у вигляді позбавлення волі строком від п`яти до восьми років, так як вказані злочини віднесено, відповідно до приписів ст. 12 КК України, до категорії тяжких злочинів.

Приймаючи до уваги наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, характер вчинених кримінальних правопорушень, відсутність відомостей про наявність тяжких захворювань у підозрюваної, які унеможливлюють перебування останньої у слідчому ізоляторі, підозру у вчиненні тяжких кримінальних правопорушень в період підступного та зухвалого повномасштабного збройного вторгнення збройних сил рф на територію суверенної і незалежної Держави Україна, наявність в провадженні Шевченківського райсуду м. Харкова низки кримінальних проваджень, під час судового розгляду яких ОСОБА_5 були вчинені інкриміновані злочини, дані про особу підозрюваної, яка за місцем мешкання характеризується з негативної сторони, як особа ведуча аморальний спосіб життя, а також те, що при застосування більш м`якого запобіжного заходу, вона буде мати можливість незаконно вплинути на потерпілу, свідків, тим самим перешкоджати кримінальному провадженню, слідчий суддя вважає, що вказане свідчить про неможливість забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваною, у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Аналізуючи наведене, а також дані про особу ОСОБА_5 , слідчий суддя приходить до висновку, що інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні слідчого, а також не зможуть забезпечити виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, тому у відношенні ОСОБА_5 необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 14-30 години 25 листопада 2025 року, в межах строків досудового розслідування.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч. 4 цієї статті.

За приписами ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Вирішуючи питання про визначення розміру застави як альтернативного запобіжного заходу, у даному кримінальному провадженні, слідчим суддею враховані підстави та обставини, передбачені ст.ст. 177, 178, 182 КПК України.

Слідчий суддя, визначаючи розмір застави бере до уваги необхідність обрання запобіжного заходу обумовленого підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, обставини та тяжкість кримінальних правопорушень, в яких її підозрюють, та суворість покарання за такі дії, наявні дані про особу підозрюваної, наявні ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та інші обставини, які враховуються згідно з ст. 178 КПК України.

Суд приходить до висновку про необхідність визначення застави як альтернативного запобіжного заходу триманню під вартою - у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 60 560 гривен, що, на думку слідчого судді, є обґрунтованим, оскільки такий розмір застави є пропорційним щодо конкретної особи, враховуючи дані, які містяться в матеріалах клопотання, та обставин кримінальних правопорушень, в яких вона підозрюється, а також буде достатнім для забезпечення виконання ОСОБА_5 як підозрюваною, покладених на неї обов`язків, та забезпечить виконання завдань кримінального провадження.

Отже, виходячи з практики ЄСПЛ, відповідно до якої, розмір застави повинен визначатися тим степенем довіри, при якому перспектива втратити заставу, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, а тому розмір застави у сумі 60 560 гривен є достатнім.

Зі змісту ст. 202 ч.ч. 4, 5 КПК України слідує, що підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти негайно, але не більше протягом одного робочого дня після внесення застави, визначеної в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при відсутності іншого судового рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою; після отримання та перевірки документа, підтверджуючого факт внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення повинна повідомити про це слідчого, прокурора та слідчого суддю, або суд. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Таким чином, відповідно до вище перелічених статей вважаю за необхідне при винесенні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 визначити розмір застави у розмірі 60 560 гривен, яку вона має право у будь - який момент внести на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ, після чого вона може бути звільнена з-під варти та на неї можуть бути покладені обов`язки, перелічені в ст. 194 КПК України і буде вважатися такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави. Але у випадку невиконання вище перелічених обов`язків, застава може бути звернена в дохід Держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України й використана у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід Держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 211, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого Ізюмського РУП ГУ НП в Х/О ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Ізюмської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 «Про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою» по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0001113 від 12.09.2025 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України у відношенні ОСОБА_5 - задовольнити.

Обрати ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі "Харківський слідчий ізолятор" до 14-30 години 25 листопада 2025 року.

Встановити ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн у національній грошовій одиниці, яку може бути внесено як самою підозрюваною так і іншою фізичною особою на наступні реквізити одержувач ТУ ДСА України у Харківській області, код отримувача (код за ЄДРПОУ ) 26281249, банк отримувача ДКСУ м. Київ, код банку отримувача 820172, рахунок отримувача ua0006674.

В разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора та слідчого суддю, або суд.

З моменту звільнення ОСОБА_5 з-під варти у зв`язку з внесенням застави вона буде вважатися такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

В разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1. прибувати до слідчого Ізюмського РУП ГУ НП в Х/О із встановленою ним періодичністю чи за викликом;

2. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

3. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Вказані обов`язки в разі внесення застави покладаються на ОСОБА_5 на строк до 25.11.2025.

В разі невиконання вище перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя : ОСОБА_1