Провадження № 1-кс/643/6635/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.12.2025

Слідчий суддя Салтівський районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Салтівського районного суду міста Харкова клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000042 від 04.02.2025,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді 21.11.2025 з клопотанням звернувся вказаний представник власника майна, який клопоче про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді постановленою 30.09.2025 у справі №643/16671/25 (провадження №1-кс/643/5508/25), вилученого 25.09.2025 у ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 . Представник своє клопотання мотивує тим, що, у його подальшому застосуванні відпала та воно не відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Власник майна та його представник у судове засідання не з`явились, подали відповідне клопотання.

Представники сторони обвинувачення у судове засідання не з`явились, подали відповідні клопотання, разом із цим подали письмові позиції щодо скасування арешту майна.

Дослідивши клопотання з додатками, позицію представника власника майна та позицію сторони обвинувачення слідчий суддя доходить до наступного.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з приписами ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

В обґрунтування прийнятого рішення слідчий суддя, ухвалою якого накладено арешт на вилучене майно, дійшов до висновку, що зазначене у клопотанні представника сторони обвинувачення майно має значення для забезпечення кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню.

У письмових запереченнях сторона обвинувачення зазначає, що 26.09.2025 слідчим винесено постанову про визнання вилученого майна речовими доказами, а необхідність у арешті майна не відпала.

Жодних доказів, які б спростовували дані висновки до суду не надано.

Віднесення майна до речових доказів, на даній стадії кримінального провадження є виключною дискрецією сторони обвинувачення. Відповідне процесуальне рішення не є предметом самостійного оскарження у порядку, передбаченому главою 26 КПК України. Більш того, оцінюючи відповідне процесуальне рішення у контексті обґрунтованості арешту майна, слідчий суддя не може не погодитися, що вилучене майно обґрунтовано віднесено до категорії речових доказів, на переконання слідчого судді, дострокове скасування арешту навіть у частині правомочностей власника щодо володіння та користування створить реальні ризики: знищення або пошкодження майна; зміни його фізичних властивостей, що унеможливить проведення експертиз.

Таким чином, скасування арешту нівелюватиме мету, задля якої він застосований.

На переконання суду на даний час інтереси суспільства переважають над інтересами власника арештованого майна та реалізація його життєвих потреб не можлива без використання арештованого майна.

Згідно із ч.1 ст.174 КПК України обов`язок доведення обставин того, що у подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано покладається на суб`єкта звернення.

Однак, до клопотання не надано жодних доказів, які б підтверджували, що в подальшій дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна відпала потреба. Саме лише твердження представника власника майна, що в арешті немає необхідності не може бути підставою для його скасування.

Щодо доводів представника власника майна стосовно того, що вилучення студентського квитка унеможливлює відвідування особою навчального закладу де він здобуває вищу освіту, слідчій суддя зазначає, що відповідно до Закону України Про особливості надання публічних (електронних публічних) послуг документи у застосунку «Дія» офіційно прирівняні до паперових аналогів, разом із цим, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 18 грудня 2019 року № 1051, електронний студентський квіток прирівнюється до паперового і має таку саму юридичну силу.

Згідно зі ст. 100 КПК України, остаточне рішення щодо речових доказів (їх повернення, конфіскація, знищення тощо) ухвалюється судом у вироку чи іншому остаточному процесуальному рішенні.

Тому питання про можливість скасування арешту має вирішуватись тим судом, який розглядатиме справу по суті, адже лише цей суд може всебічно оцінити доказове значення майна.

Слідчий суддя зауважує, що арешт з майна може бути знято у разі необґрунтованості його накладення та (або) відпадання підстав, передбачених для його накладення. Арешт накладено обґрунтовано, а на момент розгляду клопотання такі підстави не відпали, а навпаки потреба у збереженні речових доказів зберігається до дослідження майна судом по суті.

Беручи до уваги наведене, слідчий суддя переконаний, що клопотання про скасування арешту майна є передчасним, не ґрунтується на законі та підлягає відхиленню.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 174, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Салтівського районного суду міста Харкова 30.09.2025 у справі №643/16671/25 (провадження №1-кс/643/5508/25) у кримінальному провадженні №0000042 від 04.02.2025, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя: ОСОБА_1