Номер провадження 1-кс/201/4947/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2025 року м. Дніпро

Соборний районний суд міста Дніпра у складі:

Головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі заяву захисника ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Соборного районного суду міста Дніпра ОСОБА_4 від розгляду скарги захисника ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ ВП №2 ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області від 16.10.2025 року про відмову в задоволенні клопотання про допит ОСОБА_5 в межах кримінального провадження, внесеного 11 листопада 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000119 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України (у редакції до 11.08.2023 року), -

ВСТАНОВИВ:

До Соборного районного суду міста Дніпра надійшла заява захисника ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Соборного районного суду міста Дніпра ОСОБА_4 від розгляду скарги захисника ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ ВП №2 ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області від 17.10.2025 року про відмову в задоволенні клопотання про допит ОСОБА_5 в межах кримінального провадження, внесеного 11 листопада 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000119 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України (у редакції до 11.08.2023 року).

Заява захисника про відвід слідчого судді обґрунтована наступним.

В провадженні слідчого судді Соборного районного суду міста Дніпра ОСОБА_4 знаходиться скарга захисника ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ ВП №2 ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області від 17.10.2025 року про відмову в задоволенні клопотання про допит ОСОБА_5 в межах кримінального провадження, внесеного 11 листопада 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000119 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України (у редакції до 11.08.2023 року).

На думку сторони захисту, слідчий суддя Соборного районного суду міста Дніпра ОСОБА_4 не може брати участь у розгляді означеної справи з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 75 КПК України, оскільки існують обставини, які викликають сумнів у його неупередженості.

Так, слідчим суддею ОСОБА_4 у вказаному кримінальному провадженні постановлена ухвала про обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України. Тож, слідчий суддя під час ухвалення вказаного рішення дійшов висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_6 та здійснив розгляд такого клопотання за відсутності ОСОБА_6 та її захисників.

На підтвердження існування сумнівів у неупередженості слідчого судді ОСОБА_4 свідчить і постановлене 13.11.2025 року суддею Соборного районного суду міста Дніпра ОСОБА_7 рішення у справі № 201/13979/25 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду скарги ОСОБА_6 на повідомлення про підозру.

За наведених обставин, просив відвести слідчого суддю Соборного районного суду міста Дніпра ОСОБА_4 від розгляду скарги захисника ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ ВП № 2 ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області від 17.10.2025 року про відмову в задоволенні клопотання про допит ОСОБА_5 в межах кримінального провадження, внесеного 11 листопада 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000119 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України (у редакції до 11.08.2023 року).

В судове засідання захисник підозрюваної ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_3 не з`явився, через електронну пошту суду 19 листопада 2025 року подав заяву про проведення розгляду заяви за його відсутності та просив її задовольнити.

Отже, зважаючи на положення кримінального процесуального закону щодо розумних строків розгляду справи, неявка належно повідомлених учасників судового провадження, які, по суті виклали свою позицію стосовно винесеного на розгляд питання, не перешкоджає розгляду заяви про відвід слідчого судді.

Дослідивши заяву про відвід слідчого судді, матеріали судової справи, суд приходить до висновку що заява захисника ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Соборного районного суду міста Дніпра ОСОБА_4 є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Можливість неупередженого та об`єктивного розгляду справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя, та з метою дотримання цієї гарантії учасники судового провадження мають право заявити відвід, який відповідно до частини 5 статті 80 КПК України повинен бути вмотивованим.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Саме тому не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Частиною 1 статті 129 Конституції України встановлено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді, передбачений статтею 75 КПК України, а саме: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 76 КПК України.

Отже, з огляду на нормативний зміст пункту 4 частини 1 статті 75 КПК України відвід судді може бути заявлений й з інших підстав, відмінних від перелічених у пунктах 1, 2, 3, 5 частини першої цієї ж статті. У будь-якому разі оцінюватися має саме те, чи викликають певні обставини розумний сумнів у неупередженості або об`єктивності судді у стороннього спостерігача.

Як на підставу для відводу слідчого судді захисник ОСОБА_3 посилається на приписи статті 75 КПК України, нормативна конструкція яких, з-поміж іншого, містить узагальнений перелік найпоширеніших обставин, доведення наявності яких може бути підставою для відводу судді.

Суд звертає увагу на те, що стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово "неупереджений" передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Слід зауважити, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції "неупередженість" ("безсторонність") судді", а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості суд вважає за необхідне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини, з урахуванням якої згідно з частиною 5 статті 9 КПК України застосовується кримінальне процесуальне законодавство України.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

(і) "об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

(іі) "суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

Водночас як указано в Бангалорських принципах поведінки судді від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення.

Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію "розумного спостерігача". У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є необ`єктивним (з різних причин) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади. Тому суддя мусить уникати будь-яких дій, які дають підставу передбачати, що на його рішення можуть вплинути сторонні чинники, зокрема такі як зацікавленість у розв`язанні конкретної справи. З огляду на це навіть прояви неупередженості мають значення.

Тому коли сторони стверджують про те, що судді необ`єктивні, питання про наявність фактичного упередження не має значення, адже "правосуддя не тільки має бути здійснене, але й сприйматися як очевидно і без сумніву здійснене".

Тож іншими словами, коли виникає питання про відвід, значення має не те, чи справді у судді є усвідомлене або неусвідомлене упередження, а те, чи виникла б у розумної та належним способом поінформованої особи підозра про існування такого упередження. У цьому сенсі обґрунтована підозра в упередженості не просто заміняє докази, яких бракує, чи доказовий засіб для встановлення вірогідності неусвідомленого упередження, а є виявом уваги до правосуддя, тобто домінантної зацікавленості громадськості в тому, щоб існувала впевненість у чесності процесу.

Одночасно не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Надаючи оцінку обґрунтованості заяви захисника ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від участі у розгляді скарги захисника ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ ВП №2 ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області від 17.10.2025 року про відмову в задоволенні клопотання про допит ОСОБА_5 потерпілого ОСОБА_8 (справа 201/13935/25, провадження 1-кс/201/4947/2025), суд приймає до уваги те, що, окрім переліку обставин, які є безумовними підставами для відводу судді, у процесуальному законі також зазначені й виняткові випадки, а саме за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді, за яких заявлення відводу, у разі відсутності належних, об`єктивних та достатніх доказів, не може бути підставою для застосування цього процесуального інституту.

Так, викладені захисником ОСОБА_3 фактичні обставини та їх обґрунтування у заяві про відвід судді про наявність підстав, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, а саме сумніву в неупередженості слідчого судді Соборного районного суду міста Дніпра ОСОБА_4 , на думку суду, є непереконливими та такими, що не підтверджені об`єктивними та достатніми доказами, а тому не можуть бути належною підставою для обґрунтованого сумніву в неупередженості слідчого судді під час розгляду скарги в порядку ст. 303 КПК України, виходячи з наступного.

До того ж, викладені захисником ОСОБА_3 у заяві доводи фактично зводяться до його незгоди із ухваленим слідчим суддею ОСОБА_4 процесуальним рішенням про задоволення клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 .

У випадку незгоди з судовим рішенням та викладеними у ньому висновками, кримінальним процесуальним законом передбачено право сторін кримінального провадження на його оскарження.

Згідно з роз`ясненнями, які містяться в п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 "Про незалежність судової влади" від 13 червня 2007 року виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається.

Таким чином, захисником ОСОБА_3 не наведено жодних обставин, які б об`єктивно викликали обґрунтований сумнів в неупередженості слідчого судді і не надано жодних доказів, які б містили належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості слідчим суддею, як з погляду "суб`єктивного критерію", так і з погляду "об`єктивного критерію", якими керується у своїй процесуальній діяльності Європейський суд з прав людини.

Посилання захисника ОСОБА_3 на ухвалу судді Соборного районного суду міста Дніпра ОСОБА_7 від 13 листопада 2025 року про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду скарги поданої в порядку ст. 303 КПК України, як на підставу для відводу останнього від участі у розгляді скарги сторони захисту на постанову слідчого СВ ВП № 2 ДРУП № 1 ГУНП в Дніпропетровській області від 17.10.2025 року про відмову в задоволенні клопотання про допит ОСОБА_5 , є непереконливими та такими, що не заслуговують на увагу, адже означене рішення про відвід слідчого судді ОСОБА_4 стосується інших обставин.

Отже, суд приходить до переконання, що вказані захисником ОСОБА_3 на обґрунтування заяви про відвід слідчого судді, обставини не є об`єктивно виправданими, ґрунтуються на припущеннях і є такими, що не підтверджені належними та достатніми доказами, а відтак заяву про відвід слід залишити без задоволення.

З урахуванням наведеного, керуючись ст. ст. 22, 26, 75, 80-81, 336, 369-372 КПК України , суд -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Соборного районного суду міста Дніпра ОСОБА_4 від розгляду скарги захисника ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ ВП №2 ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області від 17.10.2025 року про відмову в задоволенні клопотання про допит ОСОБА_5 в межах кримінального провадження, внесеного 11 листопада 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000119 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України (у редакції до 11.08.2023 року) відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1