печерський районний суд міста києва
Справа № 757/5838/26-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 лютого 2026 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника - адвоката ОСОБА_4 та підозрюваного - ОСОБА_5 , які беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 , погоджене прокурором першого відділу першого управління Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Івано-Франківська, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , пенсіонера, розлученого, з вищою освітою, раніше не судимого,

у кримінальному провадженні № 0000410 від 21.04.2025, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366-2 КК України,

УСТАНОВИВ:

Короткий виклад обставин клопотання

До слідчого судді надійшло клопотання сторони кримінального провадження про застосування до підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000410 від 21.04.2025 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 66 560,00 грн та покладення обов`язків, передбачених статтею 194 КПК України.

В обґрунтування клопотання вказано, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000410 від 21.04.2025 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366-2 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснюється прокурорами Офісу Генерального прокурора.

ОСОБА_5 підозрюється в умисному внесенні суб`єктом декларування завідомо недостовірних відомостей до декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, передбаченої Законом України «Про запобігання корупції», які відрізняються від достовірних на суму понад 2500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366-2 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що наказом т.в.о. Голови ДМС від 26.09.2012 № 880-к ОСОБА_5 призначено на посаду начальника Управління ДМС у Хмельницькій області.

Надалі, наказом Голови ДМС від 01.02.2016 № 29-к ОСОБА_5 звільнено з посади з 02.02.2016 відповідно до п. 7-2 ст. 36 КЗпП України у зв`язку з проходженням служби у ЗСУ.

Згодом, наказом Голови ДМС від 05.02.2018 № 17-кт ОСОБА_5 поновлено на посаді начальника Управління ДМС у Хмельницькій області.

У силу положень ч. 2 ст. 1, п. 2 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про державну службу» ОСОБА_5 державним службовцем категорії «Б», а згідно з п.п. «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон) як державний службовець був суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону.

Отже, ОСОБА_5 було достовірно відомо про передбачений законодавством обов`язок його як суб`єкта декларування щорічно до 1 квітня подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік і вказати в ній достовірну інформацію.

Таким чином, ОСОБА_5 як суб`єкт декларування зобов`язаний був відобразити повні та достовірні відомості в декларації.

Незважаючи на це, ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 366-2 КК України, за таких обставин.

02.03.2016 дружина ОСОБА_5 - ОСОБА_7 набула у власність нежитлове приміщення загальною площею 409,3 м2, реєстраційний номер 01, вартістю на дату набуття 3 041 034,00 грн, розташоване за адресою: АДРЕСА_3 .

02.03.2016 вона набула у власність нежитлове приміщення загальною площею 416,2 м2, реєстраційний номер 01, вартістю на дату набуття 7 264 126,00 грн, розташоване за адресою: вул. АДРЕСА_4.

Також 02.03.2016 ОСОБА_7 набула у власність нежитлове приміщення (виставкову залу), площа якого станом на дату набуття становила 419,3 м2, а після реконструкції, проведеної 17.05.2023, - 430 м2, реєстраційний номер 01, вартістю на дату реконструкції 14 486 446,00 грн, розташоване за адресою: АДРЕСА_5.

Крім того, 27.01.2012 вона набула у власність транспортний засіб - легковий автомобіль марки AUDI, моделі Q5, 2011 року випуску, VIN-код НОМЕР_1 , вартістю на дату набуття 504 000 гривень.

16.06.2023 ОСОБА_7 набула у власність транспортний засіб - легковий автомобіль марки AUDI, моделі Q8, 2023 року випуску, VIN-код НОМЕР_2 , вартістю на дату набуття 2 647 000,00 гривень.

Крім того, 14.11.2023 вона набула у власність транспортний засіб - легковий автомобіль марки AUDI, моделі Q5, 2023 року випуску, VIN-код НОМЕР_3 , вартістю на дату набуття 2 427 000,00 гривень.

Водночас ОСОБА_5 , у період з 14 год 40 хв по 15 год 51 хв 14.03.2024, перебуваючи у м. Хмельницькому, більш точно адресу не встановлено, діючи умисно, усвідомлюючи протиправність своїх дій, в порушення п. 3 ч. 1 ст. 46 Закону, вніс до розділу 3 «Об`єкти нерухомості» та до розділу 6 «Цінне рухоме майно - транспортні засоби» декларації за 2023 рік (унікальний ідентифікатор документа 1e87ed31 500c-4cc7-ae53 8b9220c8e04c) недостовірні відомості про майно належне члену його сім`ї, а саме дружині ОСОБА_7 , умисно не зазначивши вказані вище майнові об`єкти.

Крім того, ОСОБА_5 у не встановлені досудовим розслідуванням час та місці, усвідомлюючи протиправність своїх дій, діючи в порушення п. 8 ч. 1 ст. 46 Закону, також не зазначив у розділі 12 «Грошові активи» декларації за 2023 рік (унікальний ідентифікатор документа - 1e87ed31 500c-4cc7-ae53 8b9220c8e04c) відомості про наявність у нього грошових активів у вигляді власних коштів, які розміщені на банківських рахунках в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» у розмірі 24 937,50 гривні, в АТ «ОЩАДБАНК» у розмірі 88,74 гривні, в АТ «УНІВЕРСАЛБАНК» у розмірі 1010,44 гривні.

14.03.2024 о 15 год 51 хв ОСОБА_5 , перебуваючи у не встановленому досудовим розслідуванням місці, подав декларацію за 2023 рік (унікальний ідентифікатор документа - 1e87ed31 500c-4cc7-ae53 8b9220c8e04c), розмістивши її на вебсайті Національного агентства та засвідчивши її своїм електронним підписом.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб на 28.03.2024, тобто на дату подання декларації, становив 3028 гривень.

За таких обставин начальник Управління ДМС у Хмельницькій області ОСОБА_5 , будучи суб`єктом декларування, тобто особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, на якого поширюється дія Закону, достовірно знаючи про обов`язок указувати всі передбачені Законом відомості в декларації, повну та достовірну інформацію в усіх її розділах, у порушення п. п. 2, 3, 8 ч. 1 ст. 46 Закону вніс до декларації за 2023 рік завідомо недостовірні відомості, які відрізняються від достовірних на загальну суму 30 395 642 грн 68 коп, що становило більше ніж 2500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб на дату подання декларації.

30.01.2026 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366-2 КК України.

Підставою застосування підозрюваному ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді застави є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний матиме можливість переховуватися від слідства та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Зважаючи на специфіку кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , дані про особу підозрюваного, з метою забезпечення виконання процесуальних обов`язків та запобігання наведеним у клопотанні ризикам до ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді застави.

Позиції сторін кримінального провадження

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав з підстав, викладених у ньому.

Захисник, адвокат ОСОБА_4 , оголосила письмові заперечення проти задоволення клопотання. Вказувала на необґрунтованість ризиків, які не є реальними, конкретними, доведеними та носять декларативний характер. Захисник зазначила, що підозра була вручена, коли ОСОБА_5 з`явився по повістці, направленій на телефон, посилалася на належну процесуальну поведінку останнього. Окрім цього, підозрюваний звільнений з займаної посади 01.12.2025 та зараз перебуває на пенсії, яка є єдиним його джерелом доходу. Просила не приймати до уваги дані декларації за 2025 рік, оскільки він розлучився з дружиною та у них поділене майно. Просила застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, або зменшити розмір застави до одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав думку свого захисника.

Правове обґрунтування

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків.

Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу, ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (ст. 177 КПК України).

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Обставини, встановлені слідчим суддею, та мотиви слідчого судді

Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000410 від 21.04.2025 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366-2 КК України.

30.01.2026 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366-2 КК України.

Обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, підтверджуються зібраними під час досудового розслідування доказами в їх сукупності, зокрема такими: листом Національного агентства з питань запобігання корупції від 11.04.2025 № 403 01/31219 25 та обґрунтованим висновком щодо виявлення ознак корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, за яке передбачено кримінальну відповідальність щодо ОСОБА_5 від 10.04.2025; протоколом огляду від 02.06.2025 носія інформації - CD-R, який є додатком до листа НАЗК від № 403 01/37594 25 від 01.05.2025; наказом т.в.о. Голови ДМС від 26.09.2012 № 880-к, яким ОСОБА_5 призначено на посаду начальника Управління ДМС у Хмельницькій області, наказом Голови ДМС від 01.02.2016 № 29-к, яким ОСОБА_5 звільнено з посади з 02.02.2016 відповідно до п. 7-2 ст. 36 КЗпП України, у зв`язку з проходженням служби у ЗСУ, наказом Голови ДМС від 05.02.2018 № 17-кт, яким ОСОБА_5 поновлено на посаді начальника Управління ДМС у Хмельницькій області; рапортами оперативного співробітника ТУ ДБР у м. Хмельницькому від 14.05.2025 (яким встановлено повну інформацію щодо ОСОБА_5 та членів його родини, відомості щодо наявного рухомого та нерухомого майна тощо), 25.07.2025 (у якому відображено інформацію щодо аналізу мобільного телефону ОСОБА_5 та встановлено, що останній перебував 05.07.2023 в зоні дії базової станції за місцем дислокації ТОВ «Інтер Авто Центр» (АУДІ ЦЕНТР) де проводилось обслуговування AUDI, моделі Q5, 2011), 26.07.2025 (двома рапортами відображено дослідження мобільного телефону ОСОБА_5 та його місцезнаходження станом на 05.06.2023 під час консультування останнього у ОСОБА_9 і 14.06.2023 під час придбання автомобіля марки AUDI, моделі Q8); протоколами допитів свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ; протоколом пред`явлення особи до впізнання за фотознімками від 03.07.2025 під час якого свідок ОСОБА_11 впізнала ОСОБА_5 як особу, який під час перебування в ТОВ «Інтер Авто Центр» (АУДІ ЦЕНТР) консультувався в останньої з приводу придбання автомобіль марки AUDI, моделі Q8; висновками експертів від 23.01.2026 № СК-19/120 25/11959-ОБ, від 23.01.2026 № СК-19/120 25/11960-ОБ, від 26.01.2026 № СК-19/120 25/11962-ОБ за результатами проведення судових оціночно-будівельних експертиз належних ОСОБА_7 об`єктів нерухомості; копіями декларацій за 2023 та 2025 роки подані ОСОБА_5 , як суб`єктом декларування, що підтверджують обставини розслідуваного кримінального провадження та доходи ОСОБА_5 ; іншими матеріалами кримінального провадження.

Як свідчать матеріали провадження, повідомлення про підозру відповідає вимогам ст. 277 КПК України за своїм змістом та на даному етапі сумнівів щодо його законності або порушення порядку вручення не викликає.

Слідчий суддя звертає увагу, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, проте зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини, суд в цьому контексті враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Зокрема, за змістом п. 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі Нечипорук і Йонкало проти України термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі Мюррей проти Об`єднаного Королівства від 28.10.1994, Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства від 30.08.1990).

Обґрунтованість підозри повинна бути визначена, враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

На даному етапі судового провадження суд не вирішує питання про оцінку доказів для визнання підозрюваного винуватим чи невинуватим у вчиненні злочину, адже судове провадження наразі не завершено, докази сторін в повному обсязі судом не досліджено, і відповідно до ст. 94 КПК України суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, має оцінити після завершення дослідження кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, яка не є сама по собі актом притягненням особи до відповідальності, а є лише сукупністю даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя доходить висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати її з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.

Разом з тим, слідчий суддя зауважує, що згідно з вимогами чинного законодавства сама по собі наявність обґрунтованої підозри не може бути єдиною підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу, оскільки їх застосування потребує наявність існування хоча б одного із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Враховуючи попередню повіденку підозрюваного, слідичй суддя вважає неведеним ризик переховування від органу досудового розслідування.

Заслуговують на увагу доводи слідчого щодо ризику знищити, сховати або спотворити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Так, слідчий суддя враховує, що на даній стадії досудового розслідування зібрані не всі докази. ОСОБА_5 , розуміючи вказані обставини, може знищити або спотворити не виявлені на цей час речові докази у кримінальному провадженні, у тому числі оригінали документів, які можуть свідчать про його протиправну діяльність - договорів купівлі-продажу рухомого та нерухомого майна, майнових прав, іншої документації, що свідчить про придбання майна та наявність його у власності, або вжити заходів до спотворення або знищення таких доказів іншими особами.

При встановленні наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя враховує, передбачену статтями 23 та 224 КПК України процедуру отримання показань під час допиту у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

За таких обставин ризик впливу на учасників у цьому кримінальному провадженні існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - вчинити інше кримінальне правопорушення обумовлюється тим, що підозрюваний ОСОБА_5 з метою протидії досудовому розслідуванню може вчиняти інші кримінальні правопорушення, користуючись налагодженими стійкими зв`язками, здобутими під час роботи на керівній посаді в правоохоронному органів. Існують ризики введення в оману суду або іншого уповноваженого органу, перешкоджання з`явленню свідка, експерта, примушування їх до відмови від давання показань чи висновку, підроблення офіційних документів для уникнення покарання за кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється.

Щодо розміру застави

Сторона обвинувачення просила визначити заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 66 560,00 грн, обґрунтовуючи такий розмір максимальним розміром застави, передбаченої за вчинення нетяжкого злочину.

Так, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч. 4 ст. 182 КПК).

Розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (ч. 5 ст. 182 КПК).

Положення КПК та практика ЄСПЛ орієнтують суд на такі критерії, які слід врахувати при визначені розміру застави: (1) обставини кримінального правопорушення; (2) особливий характер справи; (3) майновий стан підозрюваного; (4) його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; (5) масштаб його фінансових операцій; (6) даних про особу підозрюваного; (7) встановлені ризики, передбачених статтею 177 КПК; (8) «професійне середовище» підозрюваного; (9) помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин (10) шкода, завдана кримінальним правопорушенням.

На даній стадії досудового розслідування слідчий суддя враховує подані стороною захисту докази щодо особи підозрюваного, разом з тим повинен врахувати також велику тривалість і досвід роботи підозрюваного у правоохоронному органі та характер його дій, у вчиненні яких останній підозрюється.

З огляду на викладене, враховуючи наявні докази про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим, його вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, майновий стан, стадію досудового розслідування, а також ті завдання, які має досягти орган досудового розслідування, з метою гарантування виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, слідчий суддя дійшов висновку, що до підозрюваного ОСОБА_5 слід обрати запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 66 560,00 грн, зобов`язавши підозрюваного прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду, для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України. Стороною захисту належними доказами не доведено неможливість сплати підзрюваним застави саме у такому розмірі.

Крім цього, обираючи відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя вважає за необхідне, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на нього наступні обов`язки, а саме: не відлучатися з Хмельницької області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи і засобів зв`язку; здати на зберігання до відповідних органів державної влади (Управління ДМС у Хмельницькій області) свій паспорт, паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити в межах строку досудового розслідування, тобто до 30.03.2026 включно.

Керуючись ст. 176-179, 182, 194, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 66 560,00 грн (шістдесят шість тисяч п`ятсот шістдесят гривень), зобов`язавши підозрюваного прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду, для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- не відлучатися з Хмельницької області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи і засобів зв`язку;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади (Управління ДМС у Хмельницькій області) свій паспорт, паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити в межах строку досудового розслідування, тобто до 30.03.2026 включно.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як підозрюваним так й іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві:

Отримувач: ТУ ДСАУ в м. Києві

МФО: 820172

Банк: Державна казначейська служба України м. Київ

р/р UA1012089

Призначення платежу: Застава за …(П.І.П., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали … (назва суду), від …(дата ухвали), по справі № …, внесені …(П.І.П. особи, що вносить заставу).

Підозрюваний ОСОБА_5 зобов`язаний не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу внести кошти на вищевказаний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.

З моменту застосування запобіжного заходу у вигляді застави щодо ОСОБА_5 , в тому числі до фактичного внесення коштів на зазначений рахунок, підозрюваний та заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Повний тест ухвали проголошено о 08 год. 05 хв. 09.02.2026.

Слідчий суддя ОСОБА_14