Справа № 370/1356/23
провадження № 1-кп/368/58/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Про зняття арешту

м. Кагарлик Київської області "23" лютого 2026 р.

Кагарлицький районний суд Київської області в складі:

- суддя Кагарлицького районного суду Київської області - ОСОБА_1

- при секретарі - ОСОБА_2

З участі сторін:

Сторона обвинувачення:

- прокурор - ОСОБА_3

Сторона захисту:

- обвинувачений - ОСОБА_4

- захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_5

- обвинувачений - ОСОБА_6

- розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Кагарлицького районного суду Київської області клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 , - адвоката ОСОБА_5 , - про зняття арешту з майна, -

- в рамках римінального провадження за ч. 4 ст. 240 КК України, який внесено 31.08.2022 року в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000453 відносно обвинувачених:

- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця село Полковниче Ставищенського району Київської області, громадянина України, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -

- якому в рамках даного кримінального провадження 31.05.2024 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, який передбачено:

- ч. 4 ст. 240 КК України, - у вчиненні умисних, протиправних дій, які виразилися у незаконному видобуванні корисних копалин загальнодержавного значення, вчиненому організованою групою, -

- відносно якого в рамках даного кримінального провадження під час досудового розслідування був обраний запобіжний захід особисте зобов`язання;

- ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця село Торчиця Ставищенського району Київської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, -

- якому в рамках даного кримінального провадження 31.05.2024 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, який передбачено:

- ч. 4 ст. 240 КК України, - у вчиненні умисних, протиправних дій, які виразилися у незаконному видобуванні корисних копалин загальнодержавного значення, вчиненому організованою групою, -

- відносно якого в рамках даного кримінального провадження під час досудового розслідування був обраний запобіжний захід особисте зобов`язання, суд, -

В С Т А Н О В И В :

В судовому засіданні, як відбулося 23.02.2026 року, захисник обвинуваченого ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_5 заявив клопотання про скасування арешту з майна (про що подав письмове клопотання), а саме, - просив суд винести судове рішення у виді ухвали, на підставі якої:

1. Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 22 травня 2023 року (справа № 752/12452/22; провадження № 1-кс/752/3865/23) на майно, що належить ОСОБА_4 :

- транспортний засіб марка та модель: Volkswagen Passat; номер та серія знака: НОМЕР_1 ; номер кузова: НОМЕР_2 , - з забороною відчуження та розпорядження майном;

- земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:0021, площею 0.9998 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 080), - з забороною відчуження, розпорядження майном;

- земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:0022, площею 0.9997 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 080), - з забороною відчуження, розпорядження майном;

- корпоративні права у статутному капіталі ТОВ "ЕЛІТ ГРУНТ" (), зареєстровані за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , з забороною на їх відчуження та внесення змін щодо корпоративних прав, зареєстрованих за ОСОБА_4 , до статутного капіталу ТОВ "ЕЛІТ ГРУНТ".

Вимоги, викладені в прохальній частині клопотання, - захисник в мотивувальній частині свого клопотання обгрунтовував наступними обставинами справи та нормами права:

- у провадженні Кагарлицького районного суду Київської області перебувають матеріали справи № 370/1356/23, - за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 от. 240 КК України.

Фактичні підстави для накладеного арешту, щодо якого подається клопотання про його скасування:

- Ухвалою слідчого судді Голосіівського районного суду м. Києва від 22 травня 2023 року (справа № 752/12452/22; провадження № 1-кс/752/3865/23) було накладено арешт на майно, що належить ОСОБА_4 :

1) транспортний засіб марка та модель: Volkswagen Passat; номер та серія знака: НОМЕР_1 ; номер кузова: НОМЕР_2 , з забороною відчуження та розпорядження майном;

2) земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:0021, площею 0.9998 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 080) з забороною відчуження, розпорядження майном;

3)земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:0022, площею 0.9997 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 080) з забороною відчуження, розпорядження майном;

4) корпоративні права у статутному капіталі ТОВ "ЕЛІТ ГРУНТ" (), зареєстровані за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , з забороною на їх відчуження та внесення змін щодо корпоративних прав, зареєстрованих за ОСОБА_4 , до статутного капіталу ТОВ "ЕЛІТ ГРУНТ".

Метою ухвалення слідчим суддею Голосіівського районного суду м. Києва від 22травня 2023 року рішення про накладення арешту на вказане майно є забезпечення цивільного позову.

Правова підстава для оскарження арешту майна:

- Відповідно до частин 1, 2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У справі «Bellet V. France» ЄСПЛ зазначив, що стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

За змістом зазначених вище положень підставою для скасування арешту майна законодавець визначив:

1) необґрунтованість накладення арешту;

2)відсутність потреби у подальшому застосуванні цього заходу забезпечення.

Вважає, що арешт на майно, накладений ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 22 травня 2023 року, - є необґрунтованим та наразі відсутня потреба у подальшому застосуванні цього заходу забезпечення.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є:

1) доказом кримінального правопорушення;

2) підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи;

3) для забезпечення цивільного позову;

4) стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди;

5) можливої конфіскації майна (ч. 1 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної оосби, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження провадження, за наявності обгрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обгрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Станом на 22 травня 2023 року ОСОБА_4 перебував у статусі підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 240 КК України.

Станом на час подання цього клопотання до суду ОСОБА_4 перебуває у статусі обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 240 КК України.

Майно ОСОБА_4 , на яке ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 22 травня 2023 року накладено арешт згідно матеріалів кримінального провадження:

1) не є речовим доказом:

2)воно не підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи;

3)воно не стягується з юридичної особи як отримана неправомірна вигода;

4)не підлягає можливої конфіскації майна, оскільки санкція ч. 4 ст. 240 КК України, не передбачає такого додаткового виду покарання.

Проте, як зазначено в ухвалі слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 22 травня 2023 року, арешт на зазначене майно накладено з метою забезпечення цивільного позову.

Відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК України вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Відповідно до пунктів 4 -6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У кримінальному процесі цивільний позов подається з метою відшкодування збитків потерпілому від злочину. Важливим критерієм накладення арешту на майно в цьому випадку є відповідність вартості майна, яке підлягає арешту, розміру збитків від кримінального правопорушення. При цьому при накладенні арешту на майно у кримінальному провадженні з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) слідчий суддя, з-поміж іншого, повинен обов`язково враховувати розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження (рішення ВРП № 1682/2дп/15-21 від 26.07.2021 р. про притягнення до дисциплінарної відповідальності судді Новомиколаївського районного суду Запорізької області ОСОБА_8 )

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції» (Hentrich v. France)» від 22 вересня 1994 року, Series А № 296-А, пункт 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява № 48191/99, пункти 49-62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у права осіб повинно забезпечити справедливий баланс між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23 вересня 1982 рокуу справі «Спорронгта Льонрот проти Швеції», пункти 69, 73, Series А № 52).

Матеріали кримінального провадження містять позовну заяву від 16.05.2023, подану Київською обласною державною адміністрацією (Київська обласна військова адміністрація) в особі Департаменту екології та природних ресурсів Київської обласної державної адміністрації про стягнення майнової шкоди, заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення, з заявленою суму до відшкодування у розмірі 1 652 225 грн. 03 коп.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_9 від 22 травня 2023 року (справа № 752/12452/22; провадження № І-кс/752/3862/23) було накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером - :04:001:0019, яка на праві власності належить ОСОБА_10 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_4 із забороною права на відчуження, розпорядження; екскаватор «JCB», д.р.н. НОМЕР_5 , який належать на праві приватної власності ТОВ «ЕЛІТ ГРУНТ» (), із забороною права на відчуження та розпорядження.

Згідно Звіту 02/02 від 18.02.2025 р. ТОВ «Експерт-Альянс» про оцінку транспортного засобу «JСB» JS 145 LC, д.р.н. НОМЕР_5 , ідентифікаційний номер (VIN) НОМЕР_6 , який належать на праві приватної власності ТОВ «ЕЛІТ ГРУНТ» (), ринкова вартість цього транспортного засобу складає 1 899 974 (один мільйон вісімсот дев`яносто дев`ять тисяч дев`ятсот сімдесят чотири) грн. 50 коп. (утому числі ПДВ -316 662.42 грн.).

Таким чином, вартість лише транспортного засобу «JСB» JS 145 LC, д.р.н. НОМЕР_5 , ідентифікаційний номер (VIN) НОМЕР_6 , який належать на праві приватної власності ТОВ «ЕЛІТ ГРУНТ» (), повністю перекриває розмір шкоди, заявлений в цивільному позові на 247 749 грн.

З огляду на встановлені обставини накладений арешт на майно ОСОБА_4 : 1) транспортний засіб марка та модель: Volkswagen Passat; номер та серія знака: НОМЕР_1 , номер кузова: НОМЕР_2 ;

2) земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:0021, площею 0.9998 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 080);

3) земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:0022, площею 0.9997 га (реєстраційний номер об' єкта нерухомого майна: 080) - з забороною відчуження, розпорядження майном;

4) корпоративні права у статутному капіталі ТОВ "ЕЛІТ ГРУНТ" (), зареєстровані за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , з забороною на їх відчуження та внесення змін щодо корпоративних прав, зареєстрованих за ОСОБА_4 , до статутного капіталу ТОВ "ЕЛІТ ГРУНТ", - явно не відповідає меті забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Варто зазначити, що накладений арешт на майно ОСОБА_4 порушує його право на власність.

Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним.

Статтею 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Основною метою статті 1 Протоколу до Конвенції є запобігання свавільному захопленню власності, конфіскації, експропріації та іншим порушенням принципу безперешкодного користування своїм майном.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях нагадує: незважаючи на те, що держави мають широкі рамки розсуду при визначенні умов і порядку, за яких приватна особа може бути позбавлена своєї власності, позбавлення останньої, навіть якщо воно має законну мету в інтересах суспільства, буде розглядатися як порушення статті першої Протоколу, якщо не була дотримана розумна пропорційність між втручанням у права фізичної чи юридичної особи та інтересами суспільства.

Також буде мати місце порушення статті першої Протоколу й у випадку, коли наявний істотний дисбаланс між тягарем, який довелося понести приватній особі, та цілями щодо інтересів суспільства.

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вказаних вище положень володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції»).

Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції», «Кушоглу проти Болгарії»), Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи.

Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Бакланов проти Російської Федерації» від 09.06.2005 р., рішення у справі «Фрізен проти Російської Федерації» від 24 березня 2005 р., а також рішення Зу справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу N 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, пропорційним і не свавільним.

З урахуванням наведеного, на підставі статей 170-173, частин 1,2 ст. 174 КПК України, п. 2 ч. 1 ст. 372 КПК України, - захисник обвинуваченого просить суд задовольнити вимоги, викладені в прохальній частині його клопотання.

В судовому засіданні, яке відбулося 23.02.2026 року, - обвинувачений ОСОБА_4 , - підтримав клопотання свого захисника.

В судовому засіданні, яке відбулося 23.02.2026 року, обвинувачений ОСОБА_6 , - підтримав клопотання захисника ОСОБА_5 .

В судовому засіданні, яке відбулося 23.02.2026 року, - захисник обвинуваченого ОСОБА_6 , - адвокат ОСОБА_11 , - не з`явився, хоча був повідомлений судом належним чином про день, час та місце слухання справи.

В судовому засіданні, яке відбулося 23.02.2026 року, прокурор ОСОБА_3 , - не заперечувала проти задоворлення клопотання захисника обвинуваченого про зняття арешту з майна.

Суд, вислухавши клопотання захисника обвинуваченого про зняття арешту з майна, вислухавши думку інших учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження (в частині, що стосується зняття арешту з майна), - приходить до висновку щодо задоволення клопотання, - шляхом винесення судового рішення у виді ухвали, як окремого процесуального документу (з постановленням в нарадчій кімнаті), - обгрунтовуючи своє рішення наступним.

Фактичні обставини справи, встановлені в судовому засіданні:

- Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 22 травня 2023 року (справа № 752/12452/22; провадження № 1-кс/752/3865/23), - було накладено арешт на майно, що належить ОСОБА_4 :

1) транспортний засіб, - марка та модель: Volkswagen Passat; номер та серія знака: НОМЕР_1 ; номер кузова: НОМЕР_2 , з забороною відчуження та розпорядження майном;

2) земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:0021, площею 0.9998 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 080) з забороною відчуження, розпорядження майном;

3) земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:0022, площею 0.9997 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 080) з забороною відчуження, розпорядження майном;

4) корпоративні права у статутному капіталі ТОВ "ЕЛІТ ГРУНТ" (), зареєстровані за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , з забороною на їх відчуження та внесення змін щодо корпоративних прав, зареєстрованих за ОСОБА_4 , до статутного капіталу ТОВ "ЕЛІТ ГРУНТ".

Суд зазначає, що, - як вбачається з мотивувальної частини ухвали слідчого судді, - метою ухвалення слідчим суддею Голосіївського районного суду м. Києва від 22 травня 2023 року рішення у виді ухвали - про накладення арешту на вказане майно є, - забезпечення цивільного позову.

Суд вважає, що вищевказаний арешт на майно, накладений ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 22 травня 2023 року, - є наразі неактуальним, так як відсутня потреба у подальшому застосуванні цього заходу забезпечення, - з огляду на наступне:

- так, - станом на 22 травня 2023 року, - ОСОБА_4 перебував у статусі підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 240 КК України.

Станом на час подання цього клопотання до суду ОСОБА_4 перебуває у статусі обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 240 КК України.

В той же час, - майно обвинуваченого ОСОБА_4 , на яке ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 22 травня 2023 року накладено арешт згідно матеріалів кримінального провадження:

1) не є речовим доказом:

2) воно не підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи;

3) воно не стягується з юридичної особи як отримана неправомірна вигода;

4) не підлягає можливої конфіскації майна, оскільки санкція ч. 4 ст. 240 КК України, не передбачає такого додаткового виду покарання.

Суд ще раз наголошує на тій обставині, що, як зазначено в ухвалі слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 22 травня 2023 року, - арешт на зазначене майно накладено з метою забезпечення цивільного позову.

Також, - матеріали кримінального провадження містять позовну заяву від 16.05.2023, подану Київською обласною державною адміністрацією (Київська обласна військова адміністрація) в особі Департаменту екології та природних ресурсів Київської обласної державної адміністрації про стягнення майнової шкоди, заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення, - з заявленою суму до відшкодування у розмірі 1 652 225 грн. 03 коп.

В той же час, - ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_9 від 22 травня 2023 року (справа № 752/12452/22; провадження № І-кс/752/3862/23), - в рамках даного кримінального провадження - накладено арешт на:

- земельну ділянку з кадастровим номером - :04:001:0019, яка на праві власності належить ОСОБА_10 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_4 ), - із забороною права на відчуження, розпорядження;

- екскаватор «JCB», д.р.н. НОМЕР_5 , який належать на праві приватної власності ТОВ «ЕЛІТ ГРУНТ» (), - із забороною права на відчуження та розпорядження.

Згідно Звіту 02/02 від 18.02.2025 р. ТОВ «Експерт-Альянс» про оцінку транспортного засобу «JСB» JS 145 LC, д.р.н. НОМЕР_5 , ідентифікаційний номер (VIN) НОМЕР_6 , який належать на праві приватної власності ТОВ «ЕЛІТ ГРУНТ» (), - ринкова вартість цього транспортного засобу складає 1 899 974 (один мільйон вісімсот дев`яносто дев`ять тисяч дев`ятсот сімдесят чотири) грн. 50 коп. (утому числі ПДВ -316 662.42 грн.).

Таким чином, - вартість лише транспортного засобу «JСB» JS 145 LC, д.р.н. НОМЕР_5 , ідентифікаційний номер (VIN) НОМЕР_6 , який належать на праві приватної власності ТОВ «ЕЛІТ ГРУНТ» (), - повністю перекриває розмір шкоди, заявлений в цивільному позові на 1247749 грн.

З огляду на встановлені обставини, - накладений арешт на майно обвинуваченого ОСОБА_4 , а саме:

1) транспортний засіб марка та модель: Volkswagen Passat; номер та серія знака: НОМЕР_1 , номер кузова: НОМЕР_2 ;

2) земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:0021, площею 0.9998 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 080);

3) земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:0022, площею 0.9997 га (реєстраційний номер об' єкта нерухомого майна: 080) - з забороною відчуження, розпорядження майном;

4) корпоративні права у статутному капіталі ТОВ "ЕЛІТ ГРУНТ" (), зареєстровані за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , з забороною на їх відчуження та внесення змін щодо корпоративних прав, зареєстрованих за ОСОБА_4 , до статутного капіталу ТОВ "ЕЛІТ ГРУНТ", -

- явно не відповідає меті забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, а тому, - клопотання захисника обвинуваченого про зняття арешту з майна, - підлягає до задоволення, - з огляду на наступні норми права:

- норми Конституційного права:

- згідно ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно - накладений арешт на майно обвинуваченого ОСОБА_4 , - порушує його право на власність.

- норми ЦК України:

- згідно ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним.

- норми КПК України (нгорми галузевого права):

- Згідно ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

- Згідно ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

- згідно ч.ч. 1, 5 ст. 27 КПК України учасники судового провадження, а також особи, які не брали участі у кримінальному провадженні, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси чи обов`язки, не можуть бути обмежені у праві на отримання в суді як усної, так і письмової інформації щодо результатів судового розгляду та у праві на ознайомлення з процесуальними рішеннями й отримання їх копій. Ніхто не може бути обмежений у праві на отримання в суді інформації про дату, час і місце судового розгляду та про ухвалені в ньому судові рішення, крім випадків, установлених законом. Під час судового розгляду та у випадках, передбачених цим Кодексом, під час досудового розслідування забезпечується повне фіксування судового засідання та процесуальних дій за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів. Офіційним записом судового засідання є лише технічний запис, здійснений судом у порядку, передбаченому цим Кодексом.

- згідно ч. 4 ст. 46 КПК України захисник користується процесуальними правами підозрюваного, обвинуваченого, захист якого він здійснює, крім процесуальних прав, реалізація яких здійснюється безпосередньо підозрюваним, обвинуваченим і не може бути доручена захиснику, з моменту надання документів, передбачених статтею 50 цього Кодексу, слідчому, прокурору, слідчому судді, суду.

- згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є:

1) доказом кримінального правопорушення;

2) підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи;

3) для забезпечення цивільного позову;

4) стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди;

5) можливої конфіскації майна.

- згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

- згідно ч. 6 ст. 170 КПК у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної оосби, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження провадження, за наявності обгрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обгрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

- згідно ч.ч. 1, 2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

- Норми Європейського права:

- Згідно ст. 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, - кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Основною метою статті 1 Протоколу до Конвенції є запобігання свавільному захопленню власності, конфіскації, експропріації та іншим порушенням принципу безперешкодного користування своїм майном.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях нагадує: незважаючи на те, що держави мають широкі рамки розсуду при визначенні умов і порядку, за яких приватна особа може бути позбавлена своєї власності, позбавлення останньої, навіть якщо воно має законну мету в інтересах суспільства, буде розглядатися як порушення статті першої Протоколу, якщо не була дотримана розумна пропорційність між втручанням у права фізичної чи юридичної особи та інтересами суспільства.

Також буде мати місце порушення статті першої Протоколу й у випадку, коли наявний істотний дисбаланс між тягарем, який довелося понести приватній особі, та цілями щодо інтересів суспільства.

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вказаних вище положень володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції»).

Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції», «Кушоглу проти Болгарії»), Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи.

Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Бакланов проти Російської Федерації» від 09.06.2005 р., рішення у справі «Фрізен проти Російської Федерації» від 24 березня 2005 р., а також рішення Зу справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу N 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, пропорційним і не свавільним.

Окрім того, - суд зазначає, що питання щодо скасування арешту на майно, - вирішується на стадії підготовчого судового засідання, а т ому, - слід застосувати також і наступні норми процесуального права, які регулюють порядок проведення підготовчого судового засідання, а саме:

- згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

- згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

- згідно ч. 1 ст. 350 КПК України клопотання учасників судового провадження розглядаються судом після того, як буде заслухана думка щодо них інших учасників судового провадження, про що постановляється ухвала. Відмова в задоволенні клопотання не перешкоджає його повторному заявленню з інших підстав.

Враховуючи вищевикладене, керуючись - ст. 19 Конституції України, ч. 1 ст. 321 ЦК України, ст. 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, рішення у справі «Іатрідіс проти Греції», «Антріш проти Франції», «Кушоглу проти Болгарії», «Бакланов проти Російської Федерації», «Фрізен проти Російської Федерації», «Ісмаїлов проти Росії», ч. 1 ст. 21, ст. 22, ч.ч. 1, 5 ст. 27, ч. 4 ст. 46, п. 7 ч. 2 ст. 131, ч.ч. 1, 2, 6 ст. 170, ч.ч. 1, 2 ст. 174, ч. 3 ст. 315, ч. 1 ст. 350, ч. 2 ст. 369, ст. 370, ч.ч. 3, 6 ст. 371, ст. 372, ст. 375, 376 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 , - адвоката ОСОБА_5 , - про зняття арешту з майна в рамках римінального провадження за ч. 4 ст. 240 КК України, який внесено 31.08.2022 року в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000453,

- задовольнити.

В рамках кримінального провадження за № 0000453 від 31.08.2022 року з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 4 ст. 240 КК України, -

- скасувати арешт, накладений під час досудового розслідування на підставі ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 22 травня 2023 року (справа № 752/12452/22; провадження № 1-кс/752/3865/23) на майно, що належить обвинуваченому ОСОБА_4 , а саме:

- транспортний засіб, - марка та модель: Volkswagen Passat; номер та серія знака: НОМЕР_1 ; номер кузова: НОМЕР_2 , - з забороною відчуження та розпорядження майном;

- земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:0021, площею 0.9998 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 080), - з забороною відчуження, розпорядження майном;

- земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:0022, площею 0.9997 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 080), - з забороною відчуження, розпорядження майном;

- корпоративні права у статутному капіталі ТОВ "ЕЛІТ ГРУНТ" (), зареєстровані за обвинуваченим в даному кримінальному провадженні, - ОСОБА_4 , ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ), - з забороною на їх відчуження та внесення змін щодо корпоративних прав, зареєстрованих за обвинуваченим ОСОБА_4 , - до статутного капіталу ТОВ "ЕЛІТ ГРУНТ".

Ухвала може бути оскаржена до Київського Апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення через Кагарлицький районний суд Київської області.

Суддя: ОСОБА_1