Провадження № 1-кс/756/3142/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

7 листопада 2025 року слідчий суддя Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Вінниця, українця, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

який є підозрюваним у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.01.2024 за № 0000249 за вчинення кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України,

у с т а н о в и в:

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, зокрема у тому, що він, за попередньою змовою з ОСОБА_7 , зловживаючи довірою ОСОБА_8 , під приводом виготовлення «лазерного пристрою», який за своїми технічними характеристиками зможе збивати «Шахеди» та балістичні ракети, заволоділи грошовими коштами, які належали останньому та в подальшому розпорядилися даними грошима на власний розсуд, завдавши ОСОБА_8 , матеріальну шкоду на загальну суму 3 209 705 грн. 80 коп., не виконавши попередньої домовленості щодо виготовлення «лазерного пристрою» і не маючи наміру її виконувати.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 прокурор обґрунтовує тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

Тому, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігти спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, прокурор просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою із визначенням підозрюваному застави у розмірі 3 209 705 грн. 80 коп., що становить 1 060 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що 27.01.2024 внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України (кримінальне провадження № 0000249).

31.10.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

03.11.2025 захиснику та підозрюваному було надано копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України повністю підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 26.01.2024; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 27.01.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 07.02.2024; протоколом додаткового допиту потерпілого ОСОБА_8 від 21.03.2024; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі потерпілого ОСОБА_8 від 24.09.2024; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_9 від 24.09.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 08.10.2024; протоколом додаткового допиту потерпілого ОСОБА_8 від 12.09.2025; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_10 від 10.10.2024; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_9 від 17.09.2025; аналізом технічної інформації від 15.01.2025; протоколом огляду предмету від 01.09.2025; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_11 від 06.05.2025; іншими матеріалами провадження у їх сукупності.

Разом з тим, слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

Заслухавши виступ слідчого та прокурора, які обґрунтовували обставини, передбачені пунктами 1-2 ч. 1 ст. 194 КПК України та зазначили про існування визначених ст. 177 КПК України ризиків, думку підозрюваного та захисника, які просили застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під ватрою, вивчивши копії матеріалів, якими слідчий та прокурор обґрунтовують доводи клопотання, приходжу до висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, за яке передбачено основне покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Слідчий суддя вважає встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування ризиків, передбачених п. 1, 3-5 ч. 1 ст. 177 КПК України: переховування від органів досудового слідства або суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя зазначає, що ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26.07.2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Надаючи оцінку можливості підозрюваного ОСОБА_5 переховуватися від органів досудового слідства чи суду, слідчий суддя бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, може вдатися до відповідних дій.

Щодо доводів захисника про відсутність вказаних ризиків, суд зазначає, що у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для застосування запобіжного заходу, проте така підозра у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути. Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 , у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину в якому він підозрюється, з огляду на вірогідність переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, спростовують доводи захисту про відсутність ризиків, передбачених п.п. 1, 3-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Всі інші питання фактичні обставини кримінального провадження, питання винуватості чи не винуватості в скоєні кримінального правопорушення, а також питання відносності та допустимості доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу судового провадження під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції. Встановлення того, вчинила чи не вчинила особа кримінальне правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід, що обирається.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.

Так, вирішуючи питання про вид заходу забезпечення кримінального провадження, враховую тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, у якому він підозрюється, його вік, стан здоров`я, наявність на утриманні неповнолітньої дитини, сімейний та майновий стан, матеріали, що його характеризують, часткове відшкодування шкоди потерпілому, вважаю, що до підозрюваного можливо застосувати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

При цьому, зважаючи на наявність станом на дату розгляду клопотання відомостей про стаціонарне лікування підозрюваного, слідчий суддя вважає за можливе не застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту з метою надання йому можливості продовжити лікування в умовах стаціонару.

За вказаних обставин слідчий суддя дійшов висновку про застосуваня до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді застави із покладенням на нього обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України, що є пропорційним для запобігання наявним ризикам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Розмір застави щодо особи, що підозрюється чи обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину визначений від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо, суд встановить, що застава у значених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів мінімальної заробітної плати відповідно.

За загальним правилом, визначеним ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави не може бути завідомо непомірним для обвинуваченого, а у відповідності до практики Європейського суду з прав людини, сума застави повинна визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання уникнути правосуддя та будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні.

Таким чином, при визначенні розміру застави підозрюваному ОСОБА_5 , з урахуванням обставин кримінального провадження, його майнового та сімейного стану, тяжкості вчиненого інкримінованого йому кримінального правопорушення, розміру завданої шкоди, особи підозрюваного, приходжу до висновку, що відповідним та достатнім розміром застави є 530 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 604 840 грн. 00 коп., оскільки вказаний розмір застави є значним, достатнім і цілком здатним забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а ризик втрати грошових коштів буде фактором, який стримуватиме підозрюваного від реалізації наявних ризиків.

Керуючись статтями 177, 178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжній захід у виді застави у розмірі 530 (п`ятсот тридцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 604 840 гривень 00 копійок (розрахунковий рахунок ТУДСАУ в м. Києві № UA1012089, отримувач - ТУДСАУ в місті Києві; Код ЄДРПОУ - 26268059; Банк одержувача - Державна казначейська служба України м. Києва, МФО - 820172).

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду в залежності від стадії кримінального провадження;

- не відлучатися із населеного пункту місця його проживання (м. Києва) без дозволу слідчого, прокурора або слідчого судді, суду в залежності від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи слідчого суддю, суд, в залежності від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

- утримуватися від спілкування зі свідками у цьому кримінальному провадженні, окрім, як під час спільної участі у процесуальних діях.

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у разі їх наявності.

Термін дії покладених на ОСОБА_5 обов`язків визначити два місяці, тобто до 31 грудня 2025 року включно.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що він не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у виді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.

З моменту обрання запобіжного заходу у виді застави, у тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний, заставодавець зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави.

Роз`яснити підозрюваному та попередити заставодавця, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду в залежності від стадії кримінального провадження, без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Слідчий суддя