УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.10.2025 року м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу в рамках кримінального провадження №0001528 від 14.12.2023 року відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця республіки Казахстан, громадянина України, з вищою освітою, неодруженого, без дітей, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, якому повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 255-1, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 203-2 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження №0001528 від 14.12.2023 року звернувся до слідчого судді із клопотанням про зміну підозрюваному запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт.

В обґрунтування клопотання захисник вказує на те, що немає потреби у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 . Стороною обвинувачення формального зазначено про існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. В матеріалах кримінального провадження відсутні будь-які фактичні відомості стосовно того, що підозрюваний ОСОБА_5 дійсно має намір переховуватися від органу досудового розслідування або суду, впливати на когось чи вчиняти інші злочини. Підозрюваний ОСОБА_5 має міцні соціальні зв`язки, позитивно характеризується. Також, у нього значно погіршився стан здоров`я, у зв`язку з перебуванням в умовах ОСІ у підозрюваного загострився хронічний обструктивний бронхіт та щодня трапляються приступи бронхіальної астми, він потребує лікування під наглядом лікарів та проведення медичного обстеження, що неможливо при перебуванні під вартою. Крім цього, захисник вказує про те, що на теперішній час досудовим слідством проведені значні та ключові слідчі дії, а саме: допитані свідки. У зв`язку з чим, на думку захисту, відносно ОСОБА_5 може бути змінена міра запобіжного заходу на більш м`яку.

Захисник в судовому засіданні підтримав подане клопотання та просив змінити його підзахисному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на домашній арешт.

Підозрюваний підтримав думку захисника, просив змінити запобіжний захід.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення поданого клопотання сторони захисту, посилаючись на те, що доводи сторони захисту не є такими, що можуть впливати на запобіжний захід та вказують на відсутність ризиків, встановлений при застосуванні запобіжного заходу.

Дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Відповідно до вимогст. 201 КПК Україниз метою захисту прав, свобод та законних інтересів підозрюваного, доякого застосовано запобіжний захід, захисник має право під час діїухвали про застосування запобіжного заходуподати до місцевого суду в межах якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу на більш м`який.

Разом з тим, слідчий суддя зазначає, що обґрунтованість застосування запобіжного заходу може піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за яких вказаний запобіжний захід було застосовано, та у зв`язку з виникненням інших обставин, які можуть бути підставами зміни запобіжного заходу.

Під час розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу слідчий суддя не перевіряє обґрунтованість самих підстав застосування запобіжного заходу, а заявниками не можуть ставитися під сумнів висновки, які були покладені в основу такого рішення слідчого судді. Зміна запобіжного заходу передбачає виникнення після постановлення ухвали про застосування (продовження) запобіжного заходу нових обставин, які свідчать про зміну обставин підозри, зміну або зменшення встановлених ризиків та впливають на виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків. Тому, слідчий суддя не переглядає рішення про застосування запобіжного заходу, а на підставі наданих сторонами відомостей встановлює наявність нових обставин, які можуть вплинути на застосований до підозрюваного відповідний захід або його виконання та які виникають у зв`язку з плином часу досудового розслідування.

При цьому, такі обставини мають бути новими, тобто які з`явилися після постановлення попередньої ухвали про застосування/продовження запобіжного заходу, або не були відомі суду.

У судовому засіданні встановлено, що в рамках кримінального провадження №0001528 від 14.12.2023 року ОСОБА_5 22.08.2025 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255-1, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 203-2 КК України.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Одеси відносно підозрюваного ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави строком дії до 20.10.2025 року включно.

При вирішенні питання про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею враховувалася наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення останнім злочинів, передбачених ч.1 ст.255-1, ч.2 ст.28 ч.2 ст.203-2 КК України, наявність наступних ризиків: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних по вказаному кримінальному провадженню та обставини, які передбачені ст. 178 КПК України.

Як вбачається з клопотання про зміну відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу, стороною захисту не ставиться під сумнів обґрунтованість пред`явленої йому підозри, між тим стороною захисту заперечується наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а також зазначається про необхідність зміни відносно підозрюваного виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з огляду на погіршення стану здоров`я підозрюваного та потреби медичного лікування.

Так, на думку сторони захисту ризики, передбачені п.п.1,2,3 ч. 1 ст. 177 КПК України є необґрунтованими стороною обвинувачення, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 має міцні соціальні зв`язки та позитивно характеризується.

Захисник також вказує на тяжкий стан здоров`я підзахисного та неможливість утримання його під вартою.

Сторона захисту звертається до слідчого судді із клопотанням про зміну відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу, так як вважає, що забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного можливо шляхом застосування відносно останнього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

При розгляді даного клопотання, слідчому судді слід встановити, чи доводять зазначені стороною захисту доводи необхідність зміни відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на інший більш м`який запобіжний захід.

При вирішенні вказаного питання, слідчим суддею враховується наступна практика ЄСПЛ, а саме:

- п. 80 рішення ЄСПЛ у справі «Марченко проти України», відповідно до якого тримання особи під вартою буде свавільним, оскільки національні суди не обґрунтували необхідність такого тримання і не було розглянуто можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу;

-п.58рішенняЄСПЛу справі (Becciev v. Moldova («Бекчиєв проти Молдови»), згідно яким ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню;

- п. 106 рішення ЄСПЛ у справі «Панченко проти Росії», п. 43 рішення ЄСПЛ у справі «Летельє проти Франції», якими ЄСПЛ встановлено, що однією з обставин, яка має враховуватись судом при оцінці ризику переховування, є суворість покарання, яке загрожує особі у випадку визнання її винною. Як неодноразово зазначав Європейський суд у своїх рішеннях, ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна, і необхідність в утриманні під вартою відсутня;

- правова позиція ЄСПЛ у справі «Манчіні проти Італії», відповідно до якої за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 Конвенції.

Слідчий суддя враховує, що досудове розслідування в рамках кримінального провадження №0001528 від 14.12.2023 здійснюється більше двох місяців. При цьому, з 23.08.2025року відносно підозрюваного діє запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. При цьому, наразі у кримінальному провадженні здійснені всі слідчі дії, розсекречені майже всі матеріали НСРД, допитані всі підозрювані.

Як вже зазначалося, при вирішенні питання про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею було встановлено наявність ризиків у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків в рамках даного кримінального провадження та знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

На думку слідчого судді наразі зменшився лише ризик можливого переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органу досудового розслідування та суду, з огляду на те, що підозрюваний позитивно характеризується, має міцні соціальні зв`язки.

Слідчий суддя також враховує, що у підозрюваного ОСОБА_5 погіршився стан здоров`я під час перебування під вартою, наявне загострення хронічних хвороб, щодня трапляються приступи бронхіальної астми, що загрожує його здоров`ю та наразі він потребує медичного обстеження.

Захисником долучені медичні документи, позитивні характеристики за місцем мешкання підозрюваного, які не були предметом дослідження під час застосування відносно останнього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Вказане підтверджується медичною довідкою №446/ОММЧ-21-25-вн від 05.09.2025 року, виданою Одеською міською медичною частиною №21 філії ЦОЗ ДКВС України в Миколаївській та Одеській областях.

Так, з сукупного аналізу приписів Кримінального процесуального законодавства вбачається, що підставою для зміни запобіжного заходу є, зокрема, наявність нових обставин, які не розглядалися слідчим суддею, судом при застосуванні запобіжного заходу, зміна обставин підозри/обвинувачення, зменшення встановлених ризиків.

Отже, предметом оцінки слідчого судді у межах розгляду такого клопотання є наявність факту зміни обставин, які були враховані під час застосування запобіжного заходу, у тому числі виникнення нових обставин, які не були враховані, але врахування яких могло вплинути на висновок про застосування запобіжного заходу.

Доводи сторони захисту щодо відсутності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а також наявних міцних соціальних зв`язків вже наводилися та оцінювалися слідчим суддею Київського районного суду м. Одеси під час розгляду питання про застосування запобіжного заходу від 23.08.2025 року.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до переконання, що застосований запобіжний захід відносно підозрюваного відповідає конкретним підставам і меті запобіжного заходу, обґрунтованій підозрі, характеру діяння, яке інкримінується підозрюваному, а тому слідчий суддя приходить до переконання, що заявлене клопотання про зміну підозрюваному запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт задоволенню не підлягає.

Разом з цим, слідчий суддя вважає, що в умовах медичної частини слідчого ізолятора неможливо надати підозрюваному ОСОБА_5 ефективну медичну допомогу, згідно з виставленими діагнозами, які вбачаються з долученої захисником медичної документації.

Так, частинами 1, 2 статті 182 КПК України визначено, що застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч.4 ст.182 КПК України).

Враховуючи вищевикладені обставини захисника відносно стану здоров`я підозрюваного, а також певне зменшення процесуальних ризиків за час проведення досудового розслідування, з врахуванням міцних соціальних зв`язків підозрюваного та його позитивних характеристик, слідчий суддя доходить до висновку, щодо можливості визначення підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, що в достатній мірі зможе забезпечити виконання обвинуваченим загальних обов`язків, передбачених ст.42 КПК України. Крім того, слід в межах строків досудового розслідування покласти на підозрюваного процесуальні обов`язки, які є достатніми для усунення встановлених процесуальних ризиків, а саме прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу прокурора, суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; заборонити спілкуватися з свідками та учасниками кримінального провадження; носити електронний засіб контролю.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що подане клопотання захисника підлягає задоволенню в частині можливості визначення застави, як альтернативного запобіжного заходу до основного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Таким чином, керуючись ст.ст. 176-178, 182, 201, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу в рамках кримінального провадження №0001528 від 14.12.2023 року відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити частково.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень.

Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок № UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м.Київ, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити з-під варти негайно та покласти обов`язки строком до 20.10.2025 року включно, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

-прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу прокурора, суду;

-повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

-заборонити спілкуватися з свідками та учасниками кримінального провадження;

-носити електронний засіб контролю.

У застосуванні запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 у вигляді домашнього арешту - відмовити.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ч.8, ч.10, ч.11 ст.182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно після оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1