ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2643/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" вересня 2025 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника підозрюваної - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0003358, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09 вересня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 Кримінального кодексу України,

про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з процесуальним керівником - прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Як зазначає слідчий, досудовим розслідуванням у цьому кримінальному провадженні встановлено, що 09 вересня 2025 року приблизно о 13 год. 47 хв., ОСОБА_4 перебуваючи в приміщенні магазину «Prostor» за адресою: м. Київ, Дніпровська набережна, 12, де здійснює свою господарську діяльність ТОВ «НУМІС» (ЄРДПОУ 44762781), переслідуючи корисливу мету, спрямовану на заволодіння чужим майном, діючи умисно, таємно, повторно, протиправно, впевнившись, що за її діями ніхто не спостерігає, скориставшись відсутністю сторонніх осіб, шляхом вільного доступу із вітрини магазину викрала товари, а саме: жіноча туалетна вода Armani My Way, 50 мл, закупівельною вартістю 2 171,22 грн., без ПДВ»; жіноча туалетна вода Armani My Way Florale, 50 закупівельною вартістю 1 621,55 грн., без ПДВ; жіноча туалетна вода Lancome La Vie est Belle 75мл, закупівельною вартістю 2 479,77 грн. без ПДВ; жіноча туалетна вода Hugo Boss Boss Femme 50 мл, закупівельною вартістю 867,70 грн. без ПДВ.

В подальшому ОСОБА_4 , сховавши викрадене майно до пакету, пройшла повз касову зону, не розрахувавшись за викрадений товар, що належав ТОВ «НУМІС» (ЄРДПОУ 44762781), вийшла з магазину з викраденим майном.

Своїми умисними протиправними діями, ОСОБА_4 , спричинила матеріальну шкоду «НУМІС» (ЄРДПОУ 44762781), на загальну суму 7 140 грн. 24 коп. без ПДВ.

Таким чином, органом досудового розслідування у вчиненні злочину передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Київ, громадянка України, яка не перебуває на обліку у лікарів нарколога та психіатра, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судима:

- 31.07.2009 Дарницьким районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 185 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 1 рік. На підставі ст. 75 КК України, звільнено від відбувальння покарання з випробувальним терміном строком на 1 рік;

- 25.08.2009 Голосіївським районним судом м. Києва за ч. 1 ст. 309, ч. 4 ст. 70 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 2 роки. На підставі ст. 75 КК україни, звільнено від відбування покарання з випробувальним терміном строком на 3 роки;

- 12.10.2012 Дарницьким районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 185, ст. 71 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 3 роки 6 місяців;

- 07.06.2018 Дніпровським районним судом міста Києва за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 182, ст. 71 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на З роки 6 місяців;

- 21.05.2020 Дарницьким районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 185, ч. 4 ст. 70 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 4 роки;

- 03.11.2022 Дарницьким районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 185 КК України до покарання у виді арешту строком на 6 місяців;

- 26.03.2024 Дарницьким районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 185 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 2 роки 1 місяць (Звільнена 17.04.2024).

- 25.03.2025 року Дарницькою окружною прокуратурою до Дарницького районного суду м. Києва скеровано обвинувальний акт за ч. 4 ст. 185 КК України.

10 вересня 2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий посилається на існування ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини першої статті 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Вказані ризики слідчий обґрунтовує тим, що відразу після вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 зникла з місця вчинення злочину та переховувалась, не має міцних соціальних зв`язків, не має постійного та офіційного місця роботи і, усвідомлюючи тяжкість вчиненого злочину, невідворотність покарання та відповідальність, яку може понести за вчинене кримінальне правопорушення, з метою уникнення покарання ОСОБА_4 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду. Перебуваючи на волі вона також може вчинити і інші кримінальні правопорушення, оскільки не працює, власністю на території міста Києва не володіє, що свідчить про відсутність джерела доходу та інших законних засобів для існування.

Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вказаним вище ризикам слідчий мотивує тим, що вони не будуть дієвими та не зможуть перешкодити наявним ризикам.

Клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відповідає вимогам статті 184 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими обґрунтовуються його доводи, витяг з ЄРДР, клопотання та додатки до нього вручені підозрюваному і захиснику підозрюваного.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Захисник підозрюваного і підозрювана у судовому засіданні заперечили проти задоволення клопотання та просили застосувати менш тяжкий запобіжний захід, вважаючи його достатнім для запобігання заявленим ризикам, враховуючи особу підозрюваної.

Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши копії матеріалів кримінального провадження, додані до клопотання, а також документи, надані прокурором та долучені судом в засіданні, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Як встановлено судом, у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0003358, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09 вересня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 Кримінального кодексу України.

10 вересня 2025 року ОСОБА_4 у цьому кримінальному провадженні повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

Відповідно до положень частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Так, відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Системний аналіз норм законодавства свідчить про те, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу дослідженню підлягають чотири групи обставин:

- чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні особою кримінального правопорушення;

- чи наявні ризики кримінального провадження;

- чи наявні обставини, які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою статті 176 КПК України, може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам;

- індивідуальні обставини щодо підозрюваного, передбачені статтею 178 КПК України.

Суд враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, а тому зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, враховуючи положення статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», виходить з того, що згідно із практикою ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Тобто, не вдаючись до детального аналізу, оцінки дій, винуватості особи та не порушуючи презумпції невинуватості на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення, у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак мають створювати у слідчого судді реальне бачення причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та матеріалами кримінального провадження на даному етапі провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України.

Так, дослідивши додані до клопотання слідчого матеріали досудового розслідування, слідчий суддя дійшов висновку, що вони містять достатні для цього етапу розслідування докази, які доводять причетність ОСОБА_4 до інкримінованого їй злочину, підозра ОСОБА_4 ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрювану із кримінальним правопорушенням, а під час розгляду клопотання не виникло будь-якого іншого розумного обґрунтування участі підозрюваної у подіях, про які йдеться, ніж та, щодо якої стверджує прокурор.

Згідно з частиною першою статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Щодо ризиків кримінального провадження, прокурор зазначає про наявність ризиків переховування від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що прокурором під час розгляду клопотання доведено наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Так, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі до 10 років, отже, очікування можливого суворого вироку та усвідомлення підозрюваною невідворотності покарання у разі визнання її винною може мати значення для ризику переховування.

Доводи сторони захисту про наявність у підозрюваної дитини слідчий суддя відхиляє, оскільки її наявність не стала для ОСОБА_4 фактором стримування від вчинення нових кримінальних правопорушень після відбування покарання за попередні злочини, що також свідчить і про низьку відповідальність підозрюваної.

Слідчий суддя також враховує, що ОСОБА_4 офіційно не працює, відомості наявність у неї джерел доходу та інших законних засобів для існування матеріли справи не містять, була неодноразово судима за вчинення майнових злочинів, а тому посилання прокурора на наявність ризику вчинити інші кримінальні правопорушення є обґрунтованими.

Досліджені під час судового засідання обставини свідчать, що менш суворі запобіжні заходи, які не пов`язані з триманням під вартою, не здатні забезпечити уникнення ризиків кримінального провадження.

Так, домашній арешт, в тому числі цілодобовий, не спроможний в достатній мірі запобігти встановленим ризикам, оскільки не перешкоджатиме підозрюваній залишати місце проживання, зокрема під час повітряних тривог, і судом не встановлено осіб, які б могли утримувати її під час домашнього арешту.

Особисте зобов`язання є неспроможним забезпечити виконання завдань кримінального провадження і уникнути заявлених ризиків з огляду на відсутність достатніх для даного етапу досудового розслідування стримуючих приписів.

Врахувавши наявність обставин, які підтверджують доводи прокурора про існування ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини першої статті 177 КПК України, і що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, суд дійшов висновку про необхідність застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Згідно з частиною третьою статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб переважити бажання особи, щодо якої застосовано заставу, будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні, та бере до уваги обставини вчинення кримінального правопорушення, особистість підозрюваного, який раніше судимий, наявні відомості про його матеріальний стан, у зв`язку із чим вважає, що застава в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб як альтернатива запобіжному заходу у виді тримання під вартою, буде співмірною з наявними ризиками і в разі її внесення зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної та виконання нею обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 КПК України.

Керуючись статтями 7, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

1. Клопотання слідчого задовольнити частково.

2. Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 14 год 30 хв. 07 листопада 2025 року.

Визначити підозрюваній ОСОБА_4 альтернативний запобіжний захід у виді застави у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень, яка може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншими фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави.

Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

З моменту звільнення ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням застави вона буде вважатися такою, до якої застосовано запобіжний захід у виді застави.

Покласти на ОСОБА_4 у випадку внесення застави обов`язки, передбачені статтею 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;

- не відлучатися з місця проживання (м. Києва) без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Строк дії ухвали слідчого судді та термін дії покладених на ОСОБА_4 обов`язків визначити до 07 листопада 2025 року.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_7