Справа № 192/176/26
Провадження № 1-кс/192/38/26
Ухвала

"04" лютого 2026 р. слідчий суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в с-ще Солоне, Дніпровського (колишнього Солонянського) району, Дніпропетровської області, клопотання прокурора Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 , по внесеному 23 січня 2026 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінальному провадженню №000055 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор 02 лютого 2026 року звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на вилучене під час обшуку майно, а саме: 5 од. зубних щіток, відеореєстратор (DH-XVR5104C-X1 12V-1.5A), аркуш паперу з ПІБ Нечепоренка шляхом заборони користування, відчуження та розпорядження.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що в провадженні слідчого відділення відділення поліції №1 Дніпровського районного управління поліції №1 ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування за фактом розбійного нападу вчиненого 22 січня 2026 року о 19 год. 30 хв. на ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 .

За даним фактом 23 січня 2026 року було розпочато кримінальне провадження №0000055 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, тобто напад з метою заволодіння чужим майном, поєднане з насильством, небезпечним для життя та здоров`я особи (розбій) вчинений в умовах воєнного стану.

30 січня 2026 року на підставі ухвали слідчого судді Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 28 січня 2026 року проведено обшук за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого серед іншого було вилучено вищезазначене майно, яке визнано слідчим речовим доказом по даному кримінальному провадженні.

Тому просив з метою збереження речових доказів по кримінальному провадженню, накласти арешт на зазначене майно.

В судове засідання прокурор, який про час та місце розгляду клопотання про арешт майна був повідомлений належним чином, не з`явився, причини неявки слідчому судді не повідомив, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України його неявка не перешкоджає розгляду клопотання про арешт майна.

Слідчий суддя ознайомившись з клопотанням, приходить до такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення.

Пунктом 2 вказаної частини передбачено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Статтею 171 КПК України передбачено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України - слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Вказуючи в клопотанні, що виявлене під час обшуку майно, має доказове значення по даному кримінальному провадженню, прокурор не зазначив в клопотанні, яким чином вказане майно може бути використано як доказ в даному кримінальному провадженні, і доказом яких саме фактичних обставин кримінального правопорушення є майно, на яке просить накласти арешт прокурор, тобто прокурором не зазначено підставу арешту майна.

Посилання в клопотанні на загальні фрази, що вказане майно є речовим доказом і могло зберегти на собі сліди та інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального правопорушення, не є зазначенням підстави арешту майна, а є лише цитуванням ст. 98 КПК України.

Крім того, клопотання не містить послання на документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження вказаним майном будь-якими особами.

У зв`язку з чим, оскільки клопотання не відповідає вимогам ст. 171 КПК України, подано особою, яка немає повноважень на його подання, воно підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків в строк встановлений ч. 3 ст. 172 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 171, 172 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 , по внесеному 23 січня 2026 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінальному провадженню №000055 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, про арешт майна - повернути прокурору для усунення недоліків.

Встановити строк усунення недоліків сімдесят дві години з часу оголошення ухвали слідчого судді про повернення клопотання для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1