Провадження № 1-кс/686/1575/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2026 року м. Хмельницький

Слідча суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Хмельницькому клопотання прокурора Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000085,

установила:

06.02.2026 прокурор Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду із клопотанням, після усунення недоліків, про накладення арешту на майно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 : земельну ділянку за кадастровим номером :03:0017:0089 та земельну ділянку із кадастровим номером :05:016:0006, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

У обґрунтування клопотання посилається на те, що 02 січня 2026 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України повідомлено про підозру ОСОБА_4 .

Під час проведення досудового розслідування установлено, що підозрювана ОСОБА_4 своїми діями спричинила майнову шкоду на загальну суму 2 402 584 гривень.

Згідно із інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта установлено, що ОСОБА_4 належить земельна ділянка із кадастровим номером :05:016:0006 та перебуває в оренді ТОВ «Летичів Агро Інвест».

Також, відповідно до довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта установлено, що ОСОБА_4 належить земельна ділянка із кадастровим номером :03:0017:0089.

А тому просить накласти арешт на майно із метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Прокурор у судове засідання не з`явився. У клопотанні прокурора міститься прохання про розгляд клопотання без його участі та без участі власника майна. Вимоги клопотання підтримує у повному обсязі.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Із урахуванням наведеного, оскільки клопотання подане з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, для запобігання спробам відчуження указаного майна або вжиття підозрюваним інших заходів, які зашкодять досудовому розслідуванню кримінального провадження, слідча суддя уважає за можливе проводити розгляд клопотання без повідомлення власника майна.

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до висновку, що клопотання прокурора не підлягає задоволенню із наступних підстав.

29.05.2025 у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000085 зареєстровано кримінальне провадження із правовою кваліфікацією ч. 3 ст. 362 КК України.

02.01.2026 ОСОБА_4 письмово повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України, а саме у тому, що «наказом виконуючого обов`язки начальника Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області № 305-К від 26.04.2022 ОСОБА_4 переведено на посаду заступника начальника Відділу № 1 Управління надання адміністративних послуг Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області та одночасно з переведенням на посаду їй було присвоєно 5 ранг державного службовця категорії «Б».

Згідно посадової інструкції заступника начальника Відділу № 1 Управління надання адміністративних послуг Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, затвердженої начальником Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 30.05.2022, ОСОБА_4 була наділена повноваженнями: організації виконання робіт із землеустрою, охорони та оцінки земель, що проводяться з метою внесення відомостей до Державного земельного кадастру; Забезпечення ведення Державного земельного кадастру, здійснення інформаційної взаємодії Державного земельного кадастру з іншими системами в установленому порядку, організація ведення поземельних книг, надання відомостей з Державного земельного кадастру щодо об`єктів Державного земельного кадастру; Організація проведення обстеження, аналізу, систематизації та подання інформації щодо перевірок пунктів державної геодезичної мережі, розташованих на території району; Здійснення розгляду звернень громадян з питань, що належать компетенції Відділу.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про Державний земельний кадастр», внесення відомостей до Державного земельного кадастру і надання таких відомостей здійснюються державними кадастровими реєстраторами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Відповідно до ч. 4 ст. 9 Закону України «Про Державний земельний кадастр» державний кадастровий реєстратор: здійснює реєстрацію заяв про внесення відомостей до Державного земельного кадастру, надання таких відомостей; перевіряє відповідність поданих документів вимогам законодавства; формує поземельні книги на земельні ділянки, вносить записи до них, забезпечує зберігання таких книг; здійснює внесення відомостей до Державного земельного кадастру або надає відмову у їх внесенні; присвоює кадастрові номери земельним ділянкам; надає відомості з Державного земельного кадастру та відмову у їх наданні; здійснює виправлення помилок у Державному земельному кадастрі; передає органам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно відомості про земельні ділянки.

Відповідно до ст. 23 Закону України «Про Державний земельний кадастр» документація із землеустрою та оцінки земель, яка є підставою для внесення відомостей до Державного земельного кадастру, подається органу, що здійснює внесення таких відомостей, також у формі електронного документа. Електронний документ подається Державному кадастровому реєстратору, який здійснює внесення відповідних відомостей до Державного земельного кадастру, разом із документацією, яка є підставою для такого внесення, у паперовому вигляді.

Перевірка відповідності наданого електронного документа наявним даним Державного земельного кадастру та встановленим вимогам до змісту, структури і технічних характеристик щодо розроблення такого документа здійснюється Державним кадастровим реєстратором, уповноваженим здійснювати внесення відповідних відомостей до Державного земельного кадастру.

Відповідно до ч. 1 ст. 37 Закону України «Про Державний земельний кадастр» передбачено, що у разі виявлення фізичною або юридичною особою у витязі, довідці з Державного земельного кадастру, викопіюванні з картографічних матеріалів Державного земельного кадастру технічної помилки (описка, друкарська, граматична, арифметична чи інша помилка), допущеної органом, що здійснює ведення Державного земельного кадастру, заінтересована особа письмово повідомляє про це центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, який перевіряє відповідність відомостей Державного земельного кадастру інформації, що міститься в документах, які стали підставою для внесення цих відомостей. Якщо факт невідповідності підтверджено, орган, що здійснює ведення Державного земельного кадастру, безоплатно виправляє допущену помилку в день надходження повідомлення та не пізніше наступного дня повідомляє про це заінтересованих осіб. Повідомлення про виявлення помилки може бути надіслано також в електронному вигляді з Державного аграрного реєстру через Єдиний портал адміністративних послуг, у тому числі через інтегровану з ним інформаційну систему центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Згідно із ч. 3 ст. 37 Закону України «Про Державний земельний кадастр» передбачено, що виправлення технічних помилок, допущених у відомостях Державного земельного кадастру внаслідок наявності технічних помилок у документах, на підставі яких були внесені такі відомості, здійснюється після виправлення помилок у зазначених документах.

Відповідно до ч. 4 ст. 37 Закону України «Про Державний земельний кадастр» передбачено, що виправлення інших помилок, допущених у відомостях Державного земельного кадастру внаслідок помилки у документації із землеустрою, оцінки земель, здійснюється після внесення змін до такої документації.

Згідно п.п. 2 п. 6 Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 № 1051 (далі - Порядок № 1051) до повноважень державних кадастрових реєстраторів Держгеокадастру та державних кадастрових реєстраторів його територіальних органів (у тому числі таких, що провадять свою діяльність на районному (міському) рівні, в м. Києві та Севастополі), з поміж іншого, належить здійснення реєстрації заяв про внесення відомостей (змін до них) до Державного земельного кадастру; заяв про відкликання заяв про внесення відомостей (змін до них) до Державного земельного кадастру; заяв про надання відомостей з Державного земельного кадастру; повідомлень про виявлення технічної помилки фізичною або юридичною особою тощо.

Відповідно до п.152 Порядку № 1051 передбачено, що у разі виявлення фізичною або юридичною особою у документації із землеустрою та оцінки земель помилки щодо визначення характеристик об`єктів Державного земельного кадастру в натурі (на місцевості) із порушенням (зміною) їх значень внутрішніх кутів та мір ліній між поворотними точками меж земельних ділянок та/або площі, допущеної у відомостях Державного земельного кадастру (в тому числі під час або після перенесення інформації про земельні ділянки з державного реєстру земель та відомостей про земельні ділянки та інші об`єкти Державного земельного кадастру, що містяться в документації із землеустрою та оцінки земель, затвердженої та переданої до 1 січня 2013 р. до Державного фонду документації із землеустрою), заінтересована особа звертається до Державного кадастрового реєстратора із заявою про внесення виправлених відомостей до Державного земельного кадастру за формою згідно з додатком 37.

Так, до заяви додаються: документи (або їх посвідчені копії), що містять зазначені в повідомленні помилки, допущені у відомостях Державного земельного кадастру внаслідок помилки в документації із землеустрою та оцінки земель (у разі наявності таких документів); погоджена документація із землеустрою та оцінки земель із виправленими відомостями, яка є підставою для виправлення відповідних помилок у Державному земельному кадастрі; документ, що підтверджує оплату послуг із внесення до Державного земельного кадастру виправлених відомостей у документації із землеустрою та оцінки земель (крім випадків внесення відомостей про обмеження у використанні земель, безпосередньо встановлені законами або прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами, містобудівною документацією).

Після цього, заява разом із доданими до неї документами надсилається заінтересованою особою в електронній формі технічними засобами електронних комунікацій з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобу електронної ідентифікації з високим рівнем довіри відповідно до вимог Закону України Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги з використанням Порталу Дія, у тому числі через веб-сторінку Держгеокадастру.

Згідно із п. 154 Порядку № 1051 передбачено, що приймання та ведення обліку заяв про внесення виправлених відомостей до Державного земельного кадастру, їх оприлюднення та розгляд здійснюються відповідно до пунктів 69-87, 209-211 цього Порядку після підтвердження факту допущення помилки у відомостях Державного земельного кадастру внаслідок помилки у документації із землеустрою та оцінки земель, внесення виправлень відповідно до пунктів 140-148 цього Порядку.

Відповідно до п. 67 Порядку №1051 передбачено, що внесення відомостей (змін до них) до Державного земельного кадастру здійснюється виключно на підставі та відповідно до Закону України "Про Державний земельний кадастр" та цього Порядку.

Забороняється вимагати для внесення відомостей (змін до них) до Державного земельного кадастру надання документів та здійснення дій, прямо не передбачених Законом України "Про Державний земельний кадастр".

Документи, які є підставою для внесення відомостей (змін до них) до Державного земельного кадастру, мають відповідати таким вимогам: текст документів має бути написаний розбірливо; документи не мають містити підчищення або дописки, закреслені слова чи інші не обумовлені в них виправлення, орфографічні та арифметичні помилки, бути заповнені олівцем, а також з пошкодженнями, які не дають змоги однозначно тлумачити їх зміст; документи мають відповідати вимогам Закону України "Про Державний земельний кадастр" та цього Порядку.

Згідно із п. 70 Порядку №1051 передбачено, що у разі звернення щодо внесення відповідних відомостей (змін до них) неналежної особи (особи, яка не може бути заявником відповідно до цього Порядку), відсутності у зверненні кваліфікованого електронного підпису або засобу електронної ідентифікації з високим рівнем довіри відповідно до вимог Закону України Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги, подання заявником неповного пакета документів та/або непридатності електронного документа для проведення його перевірки за допомогою програмного забезпечення Державного земельного кадастру та/або відсутності на документації із землеустрою, технічній документації з оцінки земель в електронній формі кваліфікованого електронного підпису сертифікованого інженера-землевпорядника та/або відсутності на містобудівній документації в електронній формі кваліфікованого електронного підпису відповідальних осіб, які її розробили, Державний кадастровий реєстратор приймає рішення про залишення заяви без руху за формою згідно з додатком 65. Письмове повідомлення про залишення заяви без руху за формою згідно з додатком 66 надсилається заявнику протягом трьох робочих днів з дня прийняття заяви в електронній формі з накладеним кваліфікованим електронним підписом технічними засобами електронних комунікацій на вказану у заяві про внесення відомостей (змін до них) адресу електронної пошти або з використанням Порталу Дія, у тому числі через веб-сторінку Держгеокадастру, або передається у паперовій формі зазначеному у заяві про внесення відомостей (змін до них) центру надання адміністративних послуг.

Відповідно до п. 73 Порядку №1051 передбачено, що державний кадастровий реєстратор у строк, що не перевищує 14 робочих днів з дня прийняття заяви про внесення відомостей (змін до них) до Державного земельного кадастру, або у більший строк, який відповідає строку залишення заяви без руху: розглядає її разом з документами, зазначеними у пункті 69 цього Порядку, та перевіряє відповідність документів вимогам, зазначеним у пункті 67 цього Порядку; електронний документ відповідно до пункту 74 цього Порядку та за результатами перевірки приймає рішення про внесення відомостей (змін до них) до Державного земельного кадастру за формою згідно з додатком 73 або про відмову у внесенні таких відомостей з підстав, зазначених у пунктах 91-137 цього Порядку, за формою згідно з додатком 14.

Згідно із п. 74 Порядку №1051 (в редакції до 30.06.2023), передбачено, що державний кадастровий реєстратор протягом строку, встановленого пунктом 73 цього Порядку, перевіряє електронний документ на відповідність: даним Державного земельного кадастру (геодезичній та картографічній основам, даним кадастрових карт (планів); вимогам до змісту, структури і технічних характеристик такого документа згідно з додатком 1; даним документації із землеустрою та оцінки земель.

Так, 28.04.2020 за результатами об`єднання земельних ділянок за кадастровими номерами :05:003:1450, :05:003:1451, :05:003:1452, :05:003:1453, :05:003:1454, :05:003:1455, :05:003:1456, ;05:003:1457, :05:003:1458, :05:003:1459, :05:003:1460, :05:003:1461, :05:003:1462, :05:003:1463 утворилась земельна ділянка, відомості про яку внесені до Державного земельного кадастру та якій надано кадастровий номер :05:003:1689, площею 1,8 га, із цільовим призначення «01.03 Для ведення особистого селянського господарства» із 6 поворотними точками меж земельних ділянок, а саме точка №1, відстанню 100 м. координатами Х «5473230.839» Y «2335186.859», точка №2, відстанню 134,25 м. координатами Х «5473156.801» Y «2335254.079», точка №3, відстанню 67.47 м. координатами Х «5473060.449» Y «2335160.595», точка №4, відстанню 17.33 м. координатами Х «5473062.603» Y «2335093.159», точка №5, відстанню 42.35 м. координатами Х «5473063.156» Y «2335075.836», точка №6, відстанню 218.11 м. координатами Х «5473074.298» Y «2335034.98».

Після цього, 20.05.2021 права власності на земельну ділянку за кадастровим номером :05:003:1689 набула ОСОБА_5 .

В подальшому, о 10:20 год. 20.09.2022, фізична особа-підприємець ОСОБА_6 , перебуваючи у невстановленому місці, будучи сертифікованим інженером-землевпорядником, користуючись повноваженнями як розробник документації із землеустрою для ОСОБА_5 , що надає змогу на подання документації із землеустрою до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, для внесення відомостей до Державного земельного кадастру від імені замовника документації, через веб-ресурс Е-сервіси, що за посиланням «https://e.land.gov.ua/», у особистому кабінеті сформував від імені останньої для Державного кадастрового реєстратора заяву про внесення виправлених відомостей до Державного земельного кадастру, якій присвоєно реєстраційний номер ЗВ-022, щодо земельної ділянки за кадастровим номером :05:003:1689 та допущеної у координатах поворотних точок меж земельної ділянки, внаслідок помилки у документації із землеустрою, із додатком у вигляді електронного документу, що являє собою технічну документацію із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки, яка не відповідає вимогам Закону України «Про Державний земельний кадастр», Закону України «Про землеустрій», Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 №1051, та даним Державного земельного кадастру (геодезичній та картографічній основам, даним кадастрових карт (планів), оскільки земельну ділянку безпідставно переміщено в просторі у інший кадастровий квартал :05:005.

Далі, в період часу з 10:20 год. по 14:12 год. 20.09.2022 у ОСОБА_4 , яка перебувала на посаді заступника начальника Відділу № 1 Управління надання адміністративних послуг Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, перебуваючи на своєму робочому місці в приміщенні Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, що за адресою: м. Хмельницький, вул. Інститутська, 4/1, маючи право доступу до інформації, яка оброблюється в автоматизованих системах Державного земельного кадастру, виник злочинний умисел на використання наданих їй повноважень з метою вчинення несанкціонованих дій з інформацією, яка оброблюється в такій автоматизованій системі, що виражається у позитивному розгляді заяви про внесення виправлених відомостей до Державного земельного ОСОБА_7 , поданої від імені ОСОБА_5 , та несанкціонованої зміни інформації про земельну ділянку за кадастровим номером :05:003:1689, а саме внесення змін щодо координат поворотних точок зазначеної земельної ділянки.

Після цього, ОСОБА_4 , близько 14:12 год. 20.09.2022, реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на несанкціоновану зміну інформації, яка оброблюється в автоматизованій системі Державний земельний кадастр, перебуваючи на своєму робочому місці в приміщенні Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, що за адресою: м. Хмельницький, вул. Інститутська, 4/1, через мережу інтернет, використовуючи ІР-адресу НОМЕР_1 , за допомогою власного логіну та паролю здійснила вхід в автоматизовану систему Державного земельного кадастру, в якому, діючи умисно, маючи право доступу до автоматизованої системи Державного земельного кадастру, розуміючи, що заява про внесення виправлених відомостей до Державного земельного ОСОБА_7 , яка подана від імені ОСОБА_5 та яка не відповідає вимогам Закону України «Про Державний земельний кадастр», Закону України «Про землеустрій», Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 №1051 та не підлягає задоволенню, здійснила несанкціоновану зміну інформації щодо земельної ділянки за кадастровим номером :05:003:1689, що виразилось у внесенні змін до інформації щодо координат поворотних точок зазначеної земельної ділянки, а саме зазначено точка №1, відстанню 100 м. координатами Х «5473230.839» Y «2335186.859», точка №2, відстанню 134,25 м. координатами Х «5473156.801» Y «2335254.079», точка №3, відстанню 67.47 м. координатами Х «5473060.449» Y «2335160.595», точка №4, відстанню 17.33 м. координатами Х «5473062.603» Y «2335093.159».

Внаслідок зазначених дій ОСОБА_4 відбулось заволодіння третьою особою несформованої земельної ділянки площею 1.8 га, що розташована в Хмельницькій області, Хмельницькому районі, Грузевицької територіальної громади вартістю 2 402 584 гривень, шляхом поміщення на її місце земельної ділянки за кадастровим номером :05:003:1689, чим спричинено майнової шкоди на вказану суму».

Слідчою суддею установлено, що 15.01.2026 заступник начальника ВРЗСГСД СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_8 звернувся до слідчого судді із клопотанням про арешт майна з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення у кримінальному провадженні №0000085.

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 16.01.2026 клопотання слідчого було повернуто прокурору для усунення недоліків, а саме у зв`язку із не долученням до клопотання цивільного позову.

03.02.2026 Окружною прокуратурою міста Хмельницького було отримано ухвалу суду та зареєстровано за №832-26.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06 листопада 2008 року вказувалося на порушення ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Так, при розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя для прийняття законного та обґрунтованого рішення повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або інших осіб можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому КПК порядку.

Відповідно до ч 2 ст. 170 КПк України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Звертаючись до суду із клопотанням про арешт майна ініціатор клопотання зазначив, що метою такого заходу кримінального провадження є відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення та з метою забезпечення можливої конфіскації майна.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Виходячи зі змісту зазначеної норми закону, накладення арешту на майно з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, передбачає наявність обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Конвенцією, зокрема ст. 1 Першого протоколу до неї передбачено право кожної фізичної чи юридичної особи безперешкодно користуватися своїм майном, не допускається позбавлення особи її власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права, визнано право держави на здійснення контролю за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів. Гарантії здійснення права власності та його захисту закріплено й у вітчизняному законодавстві.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 41 Конституції України, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого майнового права та інтересу.

Ч. 2 ст. 171 КПК України передбачено, що до клопотання про арешт майна мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Разом із тим, прокурором не доведено, що у межах даного кримінального провадження до ОСОБА_9 пред`явлено цивільний позов з метою відшкодування завданої діями підозрюваної шкоди, оскільки до клопотання його не долучено, хоча на необхідності його приєднання було звернуто увагу в ухвалі слідчого судді Хмельницького суду від 16.01.2026, якою було надано час для усунення зазначеного недоліку.

У зв`язку із викладеним, слідча суддя дійшла висновку про відмову у задоволенні клопотання

Керуючись ст. 170-173 КПК України, слідча суддя

постановила:

Відмовити у задоволенні клопотання прокурора Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000085.

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення; якщо ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя