УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.10.2025 рокуслідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000128 від 20.06.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 209, ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 367 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000128 від 20.06.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 209, ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 367 КК України.

У клопотанні сторона обвинувачення, з метою збереження речового доказу, запобіганню спробам пошкодження, перетворення, відчуження просить накласти арешт із забороною відчуження, розпорядження та користування майном, вилученим в ході обшуку 30.09.2025 за місцем мешкання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 .

Власник майна та його представник про дату та час судового засідання повідомлені належним чином, до судового засідання не з`явилися.

Від слідчого надійшла заява про розгляд клопотання без його участі.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

В ході судового розгляду встановлено, що cлідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000128 від 20.06.2024, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 209, ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 367 КК України.

Наказом Державного секретаря Міністерства економічного розвитку і торгівлі України ОСОБА_6 №56-п від 11.05.2018 ОСОБА_7 з 14.05.2018 призначено на посаду виконуючого обов`язки директора Державного підприємства «Національні інфраструктурні проекти», (надалі ДП «НІП»).

Відповідно до п. 3.1. Статуту ДП «НІП» в редакції від 17.07.2018, підприємство утворено з метою організаційного та фінансового забезпечення інвестиційних, інфраструктурних проектів шляхом виконання повноважень замовника будівництва об`єктів інфраструктури, проведення незалежної експертизи інвестиційних, інфраструктурних проектів, а також отримання прибутку за рахунок виробничої та комерційної діяльності.

Відповідно до п. 3.1. Статуту ДП «НІП» Директор здійснює керівництво підприємством, несе персональну відповідальність, за стан його діяльності, без окремого доручення представляє інтереси в установах, організаціях, видає накази з питань діяльності підприємства, визначає та затверджує штатний розпис і організаційну структуру, затверджує положення про структурні підрозділи, призначає на посади та звільняє працівників, розпоряджається майном підприємства, а також виконує інші повноваження.

Таким чином, ОСОБА_7 набув організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, а отже є службовою особою в розумінні ч. 3 ст. 18 Кримінального кодексу України.

ДП «НІП» не має матеріально-технічної та науково-практичної бази, устаткування, найманих працівників: вчених, інженерів-проектувальників, лаборантів, досвіду роботи за зареєстрованими видами економічної діяльності.

На підставі п. 4 Розпорядження Кабінету Міністрів України № 682-Р від 26.07.2022 Фонду державного майна України передані повноваження з управління ДП «НІП», яке підлягає ліквідації або реорганізації.

Через загрозу бути звільненим у невстановлений в ході досудового розслідування точний час, однак у період з 26.07.2022 по 06.03.2023 у

ОСОБА_7 виник злочинний умисел спрямований на незаконне збагачення, шляхом заволодіння грошовими коштами місцевих бюджетів.

Для цього ОСОБА_7 розробив злочинний план із заволодіння коштами територіальних громад під виглядом надання очолюваним ним підприємством послуг на виконання екологічних програм.

За умов існування сталої проблематики із забруднення внутрішніх водойм, незадовільного стану існуючих споруд з водопостачання та водовідведення, у тому числі КНС у більшості областей України, а також дізнавшись про специфіку науково-вишукувальних робіт і складність перевірки робіт щодо технологій по раціональному користуванню, очищенню водних ресурсів, він вигадав механізм з метою незаконного збагачення в якому передбачив детальний перелік документів, що приховуватимуть його справжні наміри.

Для цього він заручився підтримкою наразі невстановлених високопосадовців, які надали йому контакти голів територіальних громад Одеської та Миколаївської областей.

В подальшому, ОСОБА_7 залучив для втілення у життя злочинного плану ОСОБА_8 . Для створення іміджу і репутації успішних управлінців, як впливових та надійних партнерів з державного сектору економіки, що необхідно для отримання довіри великої кількості територіальних громад та реалізації протиправних намірів, ОСОБА_8 випущені візитні картки з державною символікою України та інформацією про перебування ним на посаді радника директора ДП «НІП», яке належить до сфери управління Міністерства економіки України.

Під час зустрічей з представниками територіальних громад ОСОБА_7 та ОСОБА_8 представлялись фахівцями у галузі дослідження та очищення забруднених водойм, розробки і впровадження програм, реалізації технологій по раціональному користуванню водними ресурсами, які діють у складі Державного підприємства «НІП», що спеціалізується на роботах у вказаній сфері, розробленню і реалізації екологічних програм, виконанню досліджень та надання послуг з метою залучення фінансових інвестицій для їх втілення.

Так у період з лютого по вересень 2023 року ОСОБА_7 та ОСОБА_8 відвідали Коблівську територіальну громаду Миколаївської області, Авангардівську, Доброславську, Кароліно-Бугазьку, Саф`янівську, Старокозацьку територіальні громади Одеської області, яким пропонували укласти з ДП «НІП» договори на виконання інженерних вишукувань та науково-проектних робіт.

Отримавши зацікавлені відгуки від представників територіальних громад після презентацій про можливість виконання робіт у вигляді інженерних вишукувань та науково-проектних робіт з оцінки та очищення внутрішніх водних об`єктів, ОСОБА_7 для надання ознак легітимності власним діям, звернувся по допомогу до головного інженера Державного регіонального проектно-вишукувального інституту «Укрпівдендіпроводгосп» (м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 13) ОСОБА_9 , який мав кваліфікаційний сертифікат відповідального виконавця окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури (інженера-проектувальника).

В подальшому, ОСОБА_7 розробив бланкетний проект договору для підписання його з сільськими радами, предметом якого визначив виконання вишукувальних (інженерних вишукувань), наукових досліджень та аналіз існуючого становища і потреб сільської ради для впровадження технологій по раціональному користуванню водними та земельними природніми ресурсами.

Проект договору у порушення п. п. 1 ДБН А.2.1.-1-2008 «Інженерні вишукування для будівництва» не містив відомостей про конкретні об`єкти дослідження та очікувані результати, що з самого початку не відповідало інтересам територіальних громад, оскільки договір не визначав конкретних категорій вишукувальних робіт та його предмету.

Відповідно до ДБН А.2.2-14:2016 «Склад та зміст науково-проектної документації на реставрацію пам`яток архітектури та містобудування», науково-проектні роботи це роботи, пов`язані зі створенням проектної документації для реставраційно-відновлювальних робіт на основі натурних та архівних дослідних робіт.

Наказом Мінрегіону від 01.11.2021 № 281 «Настанова з визначення вартості проектних, науково-проектних, вишукувальних робіт та експертизи проектної документації на будівництво» визначено основні правила застосування кошторисних норм та нормативів з ціноутворення у будівництві для визначення вартості науково-проектних, вишукувальних робіт, а саме необхідність обґрунтування трудомісткості робіт, якщо розрахунок кошторисної вартості зазначених робіт здійснюють за калькуляційним методом.

У розробленому проекті договору та додатках, кошторис, виконаний за калькуляційним методом шляхом складання за формою, наведеною в додатку 5 вказаної Настанови, утім у договорі відсутні посилання на неможливість визначення вартості проектних, науково-проектних, вишукувальних робіт за розділами ІІ та ІІІ цієї Настанови.

При цьому трудомісткість робіт та відповідних показників кошторисної вартості науково-проектних робіт та вишукувальних робіт в розрахунку

на 1 людино-день згідно кошторису до договорів визначено штучно без обґрунтування фактичної трудомісткості робіт.

Положеннями ст. ст. 2, 5, 7, 10 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що:

- органи місцевого самоврядування, юридичні особи, які є підприємствами, установами, організаціями, які забезпечують потреби держави або територіальної громади, у статутному капіталі яких частка держави перевищує 50 відсотків, мають через авторизовані електронні майданчики оприлюднювати інформацію про закупівлі;

- до принципів здійснення публічних закупівель належить принцип максимальної економії, ефективності та пропорційності, запобігання корупційним діям і зловживанням;

- державна казначейська служба до здійснення оплати за договором про закупівлю перевіряє наявність річного плану, договору про закупівлю та звіту про результати проведення процедури закупівлі з використанням електронної системи закупівель;

- замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель інформацію про закупівлю.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України № 1178 від 12.10.2022 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», в умовах воєнного стану публічні закупівлі товарів, робіт і послуг здійснюються шляхом укладення договору про закупівлю без застосування відкритих торгів.

Відповідно до п. 1 ст. 43 Бюджетного кодексу України та Положення про Державну казначейську службу України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 215 від 15.04.2015, Державна казначейська служба здійснює через систему електронних платежів розрахунково-касове обслуговування розпорядників, одержувачів бюджетних коштів.

Відповідно до п. 2.7 та п. 2.10 Порядку реєстрації та обліку бюджетних

зобов`язань розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних

коштів в органах Державної казначейської служби, затвердженого Наказом

Міністерства фінансів України № 309 від 02.03.2012, не реєструють фінансові зобов`язання у разі відсутності документів, які підтверджують факт узяття бюджетного фінансового зобов`язання, а саме (договір, акт прийому передачі, акт виконаних робіт, тощо).

Проведення казначейськими службами платежів від сільських рад за укладеними ними договорами здійснюється на підставі актів приймання-передачі виконаних робіт, які для їх підписання керівниками громад мають підтверджуватися документально.

З метою конспірації протиправних дій, приховування факту неможливості виконання договорів, отримання формальних підстав для підписання головами актів приймання-передачі виконаних робіт і проведення на їх підставі бюджетних розрахунків, ОСОБА_7 домовився із ОСОБА_9 про складання останнім макету (набору тематичних документів) з текстовою і графічною інформацією про територіальні громади, їх водні та природні об`єкти, енергетичні об`єкти, використовуючи надану ними інформацію та інформацію з відкритих джерел.

В свою чергу, ОСОБА_9 за домовленістю із ОСОБА_7 мав оформити результати такої роботи як Звіти про науково-дослідні роботи «Дослідження та аналіз існуючого становища і потреб сільської ради для впровадження технологій по раціональному користуванню водними та земельними природними ресурсами», оскільки вказана форма не вимагала отримання ним додаткового кваліфікаційного сертифікату інженера-дослідника (вишукувача).

Утім, згодом Хлонь розповів ОСОБА_9 про справжні злочинні наміри та умовив спотворювати документи, замінивши титульні аркуші складених досліджень на «Звіт про виконання науково-проектної роботи», який мав містити розділ з виконання вишукувальних та науково-проектних робіт, а отже сприяти у заволодінні коштами місцевих бюджетів.

Для обґрунтування витрат та збільшення вартості послуг, тобто конспірації фактичного не виконання умов укладених договорів, ОСОБА_9 на прохання ОСОБА_7 залучено третю особу ОСОБА_10 , яка мала діяти від імені власної доньки - ФОП ОСОБА_11 . Останні не виконували фактично жодних робіт і не надавали послуг.

ФОП ОСОБА_11 , не будучи обізнаною про злочинні наміри вказаних осіб, погодилась формально виступити виконавцем Договору про надання послуг з організації та виконання науково-дослідних робіт у відносинах з ДП «НІП», замовником робіт за Договором про надання послуг для ОСОБА_9 , а також отримати на власні рахунки кошти, згодом зняти готівку і передати її ОСОБА_9 .

Крім того, для доведення до кінця злочинного плану із заволодіння коштами місцевих бюджетів, які будуть перераховані сільськими радами на користь ДП «НІП», ОСОБА_7 з числа знайомих та родичів залучив низку осіб, які є підприємцями та здійснюють інші види діяльності (надають розважальні, тренерські послуги, займаються організацією відпочинку, виробництвом речей із деревини), з якими домовився про здійснення перерахунку коштів на їх банківські рахунки без виконання будь-яких робіт.

Шляхом здійснення безпідставних фінансових операцій ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 переведено у готівку безпідставно отримані ДП «НІП» кошти місцевих бюджетів, а також здійснено зарахування їх частини на власні витрати.

Кримінальне правопорушення № 1

На банківський рахунок ДП «Національні інфраструктурні проекти», відкритий у АТ «УКРЕКСІМ БАНК», 27.12.2023 зараховані кошти в розмірі 444 124,80 грн., які надійшли від розпорядника Доброславської селищної ради Одеського району Одеської області, за роботи в рамках укладеного договору №1-16/003/2023 від 04.07.2023 згідно акту № 2 здачі приймання виконаних робіт від 22.12.2023, які фактично не виконані.

Директор ДП «НІП» ОСОБА_7 , обізнаний, що очолюване ним підприємство є юридичною особою публічного права, відносно якого банківською установою, органами державної податкової служби, здійснюється посилений контроль у вигляді фінансового моніторингу та податкових перевірок з метою виявлення, блокування та припинення ризикових фінансових операцій (банківських переказів за безтоварними операціями).

Маючи намір доведення до кінця злочинного наміру із заволодіння бюджетними коштами Доброславської селищної ради, ОСОБА_7 та

ОСОБА_8 вжили заходів до отримання реального права розпорядження ними, приховавши їх справжнє походження, а саме забезпечивши проведення безтоварних фінансових операцій на користь підшуканих ним фізичних осіб-підприємців, які у свою чергу зарахували вказані кошти на користь наближених до ОСОБА_7 та ОСОБА_8 осіб.

Поряд з цим, директором ДП «НІП» ОСОБА_7 , не забезпечено через авторизовані електронні майданчики оприлюднення інформації про закупівлі із фізичними особами підприємцями, не укладено договорів про закупівлю робіт (послуг), не складені документи на підтвердження їх виконання.

Зокрема, ОСОБА_7 залучив фізичну особу-підприємця ОСОБА_5 , ОСОБА_8 у свою чергу залучив фізичну особу-підприємця ОСОБА_12 , діяльність яких не пов`язана з виконанням науково-дослідних робіт та інженерного проектування, з якими останні вступили у злочинну змову, щодо здійснення перерахунку коштів на їх банківські рахунки без виконання будь-яких робіт з подальшим обов`язком зарахувати їх на банківські рахунки дружини (співмешканки) ОСОБА_8 ОСОБА_13 та орендодавця ОСОБА_7 ОСОБА_14 з утриманням з кожного переказу 10 відсотків на свою користь.

Реалізуючи свою протиправну діяльність, ОСОБА_7 29.12.2023, перебуваючи за місцем мешкання, а саме за адресою: АДРЕСА_2 , здійснив безготівкові перекази з банківського рахунку Державного підприємства на банківські рахунки фізичних осіб підприємців ОСОБА_5 на загальну суму 135 620 грн. та ОСОБА_12 на загальну суму 97 800 грн.

В свою чергу, ФОП ОСОБА_12 , діючи на виконання вказівок

ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , у період з 30.12.2023 по 31.12.2023, здійснила фінансові операції (транзакції) із перерахування коштів з власних рахунків ФОП на рахунки фізичної особи, з яких у той же час переказала кошти у сумі 31 500 грн. на банківський рахунок орендодавця ОСОБА_7 ОСОБА_14 , відкритий у АТ КБ «ПриватБанк», у сумі 15 000 грн. на банківський рахунок дружини ОСОБА_8 ОСОБА_13 відкритий у АТ «ПУМБ», а залишок коштів у сумі 51 300 грн. одержано у банкоматі у м. Києві та з утриманням 10 відсотків на свою користь передала ОСОБА_8 .

В той же період ФОП ОСОБА_5 здійснив фінансові операції (транзакції) із перерахування коштів з власних рахунків ФОП на рахунки фізичної особи, які зняв у сумі 135 620 грн. банкоматі у м. Києві та з утриманням 10 відсотків на свою користь передав ОСОБА_7 .

Таким чином, ОСОБА_5 діяв умисно, із корисливим мотивом, зокрема останній усвідомлював суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачав їх суспільно небезпечні наслідки і бажав їх настання, а також його дії спрямовані на легалізацію незаконно одержаних коштів.

У вказаний спосіб ОСОБА_7 , маючи єдиний умисел, за попередньою змовою із ОСОБА_8 , ОСОБА_12 та ОСОБА_5 , забезпечили легалізацію незаконно одержаних коштів, самостійно та надаючи вказівки фізичним особам підприємцям фінансових операцій, спрямованих на приховування джерела походження коштів, достовірно знаючи, що кошти повністю отримані злочинним шляхом.

Кримінальне правопорушення № 2

Крім того, на банківський рахунок ДП «Національні інфраструктурні проекти», відкритий у АТ «УКРЕКСІМ БАНК», 27.12.2023 зараховані кошти в розмірі 684 264 грн., які надійшли від розпорядника Старокозацької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, за роботи в рамках укладеного договору №3-02/06/2023 від 14.07.2023, згідно акту № 2 здачі приймання виконаних робіт від 22.12.2023, які фактично не виконані.

Директор ДП «НІП» ОСОБА_7 , обізнаний, що очолюване ним підприємство є юридичною особою публічного права, відносно якого банківською установою, органами державної податкової служби, здійснюється посилений контроль у вигляді фінансового моніторингу та податкових перевірок з метою виявлення, блокування та припинення ризикових фінансових операцій (банківських переказів за безтоварними операціями).

Маючи намір доведення до кінця злочинного наміру із заволодіння бюджетними коштами Старокозацької сільської ради, ОСОБА_7 вжив заходів до отримання реального права розпорядження ними, приховавши їх справжнє походження, а саме забезпечивши проведення безтоварних фінансових операцій на користь підшуканих ним фізичних осіб-підприємців, які у свою чергу зарахували вказані кошти на користь наближених до ОСОБА_7 та ОСОБА_8 осіб.

Поряд з цим, директором ДП «НІП» ОСОБА_7 , не забезпечено через авторизовані електронні майданчики оприлюднення інформації про закупівлі із фізичними особами підприємцями, не укладено договорів про закупівлю робіт (послуг), не складені документи на підтвердження їх виконання.

Зокрема ОСОБА_7 залучив фізичну особу підприємця ОСОБА_5 , ОСОБА_8 у свою чергу залучив фізичну особу підприємця ОСОБА_12 , діяльність яких не пов`язана з виконанням науково-дослідних робіт та інженерного проектування, з якими домовився про здійснення перерахунку коштів на їх банківські рахунки без виконання будь-яких робіт з подальшим обов`язком зарахувати їх на банківські рахунки дружини (співмешканки) ОСОБА_8 ОСОБА_13 та її брата ОСОБА_15 , або передати власноруч з утриманням з кожного переказу 10 відсотків на свою користь.

Реалізуючи свою протиправну діяльність, ОСОБА_7 29.12.2023, перебуваючи за місцем мешкання за адресою: АДРЕСА_2 , здійснив безготівкові перекази з банківського рахунку Державного підприємства на банківські рахунки фізичних осіб підприємців ОСОБА_5 на загальну суму 147 900 грн. та ОСОБА_12 на загальну суму 98 400 грн.

В свою чергу, ФОП ОСОБА_12 , діючи на виконання вказівок

ОСОБА_8 , у період з 29.12.2023 по 30.12.2023, здійснила фінансові операції (транзакції) із перерахування коштів з власних рахунків ФОП на рахунки фізичної особи, з яких у той же час переказала кошти у сумі 75 000 грн. на банківський рахунок дружини ОСОБА_8 ОСОБА_15 , відкритий у АТ «ПУМБ» та у сумі 10 000 грн. на банківський рахунок її брата ОСОБА_15 , відкритий у АТ «ПУМБ».

В той же період ФОП ОСОБА_5 здійснив фінансові операції (транзакції) із перерахування коштів з власних рахунків ФОП на рахунки фізичної особи, які зняв у сумі 147 900 грн. банкоматі у м. Києві та передав ОСОБА_7

ОСОБА_5 діяв умисно, повторно, із корисливим мотивом, зокрема останній усвідомлював суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачав їх суспільно небезпечні наслідки і бажав їх настання, а також його дії спрямовані на легалізацію незаконно одержаних коштів.

У вказаний спосіб ОСОБА_7 маючи єдиний умисел, за попередньою змовою із ОСОБА_8 , ОСОБА_12 та ОСОБА_5 , забезпечили легалізацію незаконно одержаних коштів, самостійно та надаючи вказівки фізичним особам підприємцям фінансових операцій, спрямованих на приховування джерела походження коштів, достовірно знаючи, що кошти повністю отримані злочинним шляхом.

Кримінальне правопорушення № 3

Крім того, на банківський рахунок ТОВ «Х.І.Т. Хаб», відкритий у

АТ КБ «Приват Банк», 27.12.2023 зараховані кошти в розмірі 400 000 грн., які надійшли від розпорядника Доброславської селищної ради Одеського району Одеської області, за роботи в рамках укладеного договору №1/18-09 від 17.11.2023, згідно акту приймання передачі виконаних послуг від 26.12.2023, які фактично не виконані.

Директор ТОВ «Х ОСОБА_16 » ОСОБА_8 , маючи намір доведення до кінця злочинного наміру із заволодіння бюджетними коштами Доброславської селищної ради вжив заходів для отримання реального права розпорядження ними, приховавши їх справжнє походження, а саме зняття грошових коштів з банківського рахунку через касу вказаної фінансової установи.

Маючи намір доведення до кінця злочинного наміру із заволодіння бюджетними коштами Доброславської селищної ради, ОСОБА_8 вжив заходів до отримання реального права розпорядження ними, приховавши їх справжнє походження, а саме забезпечивши проведення безтоварних фінансових операцій на користь підшуканих ним фізичних осіб-підприємців, які у свою чергу зарахували вказані кошти на користь наближених до ОСОБА_8 осіб.

Зокрема ОСОБА_8 залучив фізичних осіб підприємців ОСОБА_5 та ОСОБА_12 , діяльність яких не пов`язана з наданням послуг з біоекологічної санації водойм, з якими домовився про здійснення перерахунку коштів на їх банківські рахунки без виконання будь-яких робіт з подальшим обов`язком зарахувати їх на банківські рахунки дружини (співмешканки) ОСОБА_8 ОСОБА_13 , або передати власноруч з утриманням з кожного переказу 10 відсотків на свою користь.

Реалізуючи свою протиправну діяльність ОСОБА_8 29.12.2023 перебуваючи за місцем мешкання за адресою: АДРЕСА_3 , здійснив безготівкові перекази з банківського рахунку ТОВ «Х.І.Т. Хаб» на банківські рахунки фізичних осіб підприємців ОСОБА_5 на загальну суму 120 000 грн. та ОСОБА_12 на загальну суму 99 500 грн., а також перебуваючи у приміщенні філії головного управління по м. Києву та Київської області АТ КБ «Приват Банк» за адресою: м. Київ, вул. Грушевського 1-Д здійснив зняття грошових коштів з рахунку ТОВ «Х.І.Т. Хаб» через касу банку на суму 40 000 грн.

В подальшому, ФОП ОСОБА_12 , діючи на виконання вказівок ОСОБА_8 , у період з 29.12.2023 по 30.12.2023, здійснила фінансові операції (транзакції) із перерахування коштів з власних рахунків ФОП на рахунки фізичної особи, з яких у той же час переказала кошти у сумі 99 500 грн. на банківський рахунок дружини ОСОБА_8 ОСОБА_15 , відкритий у АТ «ПУМБ» та на банківський рахунок її брата ОСОБА_15 , відкритий у АТ «ПУМБ».

В той же період ФОП ОСОБА_5 , здійснив фінансові операції (транзакції) із перерахування коштів з власних рахунків ФОП на рахунки фізичної особи, які зняв у сумі 120 000 грн. з банкомату в м. Києві та передав ОСОБА_8 з утриманням 10 відсотків на свою користь.

ОСОБА_5 діяв умисно, повторно, із корисливим мотивом, зокрема останній усвідомлював суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачав їх суспільно небезпечні наслідки і бажав їх настання, а також його дії спрямовані на легалізацію незаконно одержаних коштів.

У вказаний спосіб ОСОБА_8 маючи єдиний умисел, за попередньою змовою із ОСОБА_12 , ОСОБА_5 забезпечили легалізацію незаконно одержаних коштів, самостійно та надаючи вказівки фізичним особам підприємцям фінансових операцій, спрямованих на приховування джерела походження коштів, достовірно знаючи, що кошти повністю отримані злочинним шляхом.

Так, на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_17 від 26 вересня 2025 року (справа №947/29571/24, провадження №1-кс/947/14858/25), 30 вересня 2025 року в період з 06 години 08 хвилин по 09 годину 19 хвилину проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 . В ході проведення вказаного обшуку було виявлено та вилучено мобільний телефон «Samsung Galaxy J4» ІМЕІ: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 із номером мобільного телефону НОМЕР_3 .

01.10.2025 на підставі постанови слідчого вищевказане майно було визнано речовими доказами в рамках даного кримінального провадження.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченим цим Кодексом.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом у порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Статтею 92 КПК України визначено, що обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого; обов`язок доказування належності та допустимості доказів, даних щодо розміру процесуальних витрат та обставин, які характеризують обвинуваченого, покладається на сторону, що їх подає.

Відповідно до положень ст.170 КПК України майно, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину може бути арештоване на підставі рішення слідчого судді. Арешт майна може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться чи зберігаються в банках або інших фінансових установах. Арешт майна може бути застосований з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання.

У відповідності до п. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України встановлено, що у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

При вирішенні клопотання сторони обвинувачення, слідчий суддя враховує, що закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження, досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

В ході досудового розслідування встановлено, що до обставин даного кримінального провадження ймовірно може бути причетний ОСОБА_5 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

В даному випадку слідчий суддя вважає, що вилучений мобільний телефон може містити на собі відомості на підтвердження факту та обставин можливого вчинення кримінально-протиправних дій за обставинами даного кримінального провадження, (дзвінки, листування, фото, номери телефонів осіб пов`язаних з розкраданням бюджетних коштів), в зв`язку з чим таке майно відповідає категорії речових доказів, що власне підтверджується долученою до клопотання постановою про визнання речових доказів від, а отже, він потребує збереження, в цілях його подальшого дослідження та проведення відповідних експертних досліджень.

Слідчий суддя не виключає факту того, що вказаний мобільний телефон використовувався у вчиненні злочинів у даному провадженні, зокрема через нього відбувався обмін повідомленнями за допомогою месенджерів, він може містити електронні файли та електронне листування, що стосується обставин вчинення злочину, відтак, дослідження його вмісту потрібно здійснювати із залученням спеціаліста, експерта, в умовах лабораторії, зокрема з метою відновлення видалених файлів.

Більш того, слідчий суддя не може виключати, що перед стороною обвинувачення постане питання експертного дослідження вилученого технічного пристрою, а обов`язковою умовою їх проведення є безпосереднє надання для дослідження електронного пристрою, що додатково підтверджує наявність підстав для арешту майна.

При цьому, норми КПК України не визначають чітких термінів для призначення експертного дослідження вилученого майна, а також не передбачають такої підстави для відмови у накладенні арешту, як відсутність станом на час розгляду клопотання постанови про призначення експертизи.

Отже, за наявності достатніх підстав вважати, що могло бути вчинене кримінальне правопорушення, а вилучене за адресою: АДРЕСА_1 , майно ймовірно містить відомості, що можуть мати значення для цього провадження, а тому є вагомі підстави вважати, що існує ризик приховування, пошкодження, псування, знищення, передання майна, на яке прокурор просить накласти арешт.

Вирішуючи питання про накладення арешту, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту.

Викладене переконує слідчого суддю у тому, що мета цього заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді запобігання цьому ризику може бути досягнута.

Так, приймаючи до уваги викладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, фактичні обставини кримінального провадження, даних про необхідність призначення відповідних судових експертиз, слідчий суддя з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні постановою слідчого, приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на вилучене майно .

Критерії розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження є оціночними поняттями. Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що будь-яке втручання у право особи з боку держави має забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи.

На переконання слідчого судді, загальні інтереси суспільства у вигляді досягнення завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України (зокрема, захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування тощо), виправдовують ступінь втручання у право власності особи, яке пов`язане з накладенням арешту на належне їй майно.

Відповідно до пункту 18 частини першої статті 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні,

Мета судового контролю полягає в тому, щоб досудове розслідування в кримінальних провадженнях проводилось із дотриманням принципу верховенства права.

У порядку встановленому КПК, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення даного клопотання.

Одночасно слідчий суддя наголошує, що накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або невідворотним позбавленням такого права. Хоча власник і обмежується у реалізації всіх правомочностей щодо відповідного майна, проте таке обмеження має тимчасовий характер.

Додатково слідчий суддя акцентує, що у випадку, якщо в рамках даного кримінального правопорушення майно, на яке накладено арешт , буде оглянуто та встановлено, що відпала необхідність в його подальшому арешті, власник такого майна має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, у відповідності до ст.. 174 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт із забороною відчуження, розпорядження та користування майном, вилученого в ході проведення обшуку 30.09.2025 за місцем мешкання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на мобільний телефон «Samsung Galaxy J4» ІМЕІ: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 із номером мобільного телефону НОМЕР_3 .

Виконання ухвали покласти на старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1