У Х В А Л А

14 жовтня 2025 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту в нічний час доби відносно:

ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Біла Церква Київської області, громадянина України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , працює неофіційно, освіта середня, одружений, має на утриманні неповнолітніх дітей 2005, 2007, 2014 років народження, раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 Кримінального кодексу України,

у кримінальному провадженні № 0002139, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.10.2025,

У С Т А Н О В И Л А:

1. До Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання слідчого СВ Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний час доби щодо ОСОБА_4 .

1.1. В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 12 жовтня 2025 року близько 23 год. 30 хв. ОСОБА_4 разом із ОСОБА_7 спільно перебували у кухні житлової квартири АДРЕСА_3 . У вказаний час та у вказаному місці на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 виник словесний конфлікт. В ході вказаного конфлікту останній перебуваючи на кухні наніс один удар кулаком правої руки в ліву частину обличчя ОСОБА_4 . Після вказаного удару, конфлікт продовжився словесною перепалкою під час якої ОСОБА_7 пішов до кімнату вищевказаної квартири.

1.2. В подальшому, ОСОБА_4 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, діючи умисно, усвідомлюючи суспільну небезпечність свого діяння, з метою заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , усвідомлюючи протиправність своїх дій та передбачаючи суспільно небезпечні наслідки, припускаючи можливість спричинення шкоди здоров`ю потерпілому, взявши в руку ніж, підійшов до ОСОБА_7 зі спини та умисно наніс ножем 2 удари в область спини останнього, спричинивши при цьому ОСОБА_7 тілесні ушкодження у вигляді колото-різаного поранення грудної клітки справа, правобічного гемопневмотораксу, колото-різаного поранення поперекової ділянки зліва.

1.4. Ґрунтуючись на цих обставинах, слідчий зазначає про наявність в діях ОСОБА_4 ознак кримінального правопорушення, а саме нанесення умисного тяжкого тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

1.5. В обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту стосовно ОСОБА_4 слідчий у клопотанні зазначає про наявність ризику переховування від органів досудового розслідування та суду.

1.6. Неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів обґрунтовує неможливістю запобігання наведеним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів та виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків.

1.7. В підтвердження того, що підозрюваному надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, слідчим надана розписка підозрюваного. Згідно з нею, ОСОБА_4 отримав ці документи 14.10.2025 о 12 год. 50 хв.

2. В судовому засіданні сторони кримінального провадження висловили такі позиції:

2.1. Прокурор підтримав доводи клопотання та просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний час доби. Деталізував обставини, викладені у клопотанні. Додатково зауважив, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти заявленим ризикам кримінального провадження

2.2. Захисник та підозрюваний проти задоволення клопотання не заперечували.

3. Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшла таких висновків.

3.1. У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

3.1.1. З аналізу зазначених норм слідує, що запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного. Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).

Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 14.10.2025, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002139 розпочате 13.10.2025.

ОСОБА_4 13.10.2025 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, що підтверджується письмовим повідомленням про підозру з відміткою ОСОБА_4 про її отримання 13.10.2025 о 19 год 15 хв. Отже, у відповідності до вимог ст. 42 КПК України ОСОБА_4 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

3.1.2. Відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК України запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Санкція ч.1 ст. 121 КК України передбачає позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. Отже, виходячи із кваліфікації кримінального правопорушення ч. 1 ст. 121 КК України, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є законодавчо передбаченим.

3.1.3. Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності.

3.1.4. Системний аналіз норм чинного законодавства свідчить про те, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу дослідженню підлягають чотири групи обставин:

- чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні особою кримінального правопорушення;

- чи наявні ризики кримінального провадження;

- чи наявні обставини, які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам;

- індивідуальні обставини підозрюваного, передбачені статтею 178 КПК України.

За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

3.2. Щодо обґрунтованості підозри:

3.2.1. Згідно зі ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv.UnitedKingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

3.2.2. В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, передбаченого ч 1 ст. 121 КК України, а саме нанесенні умисного тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння.

3.2.3. Як вбачається зі змісту клопотання та підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 14.10.2025, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002139 здійснюється за фактом надходження до Білоцерківського РУП повідомлення кількох повідомлень про те, що 12.10.2025 за адресою АДРЕСА_2 під час конфлікту між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , останній отримав тілесні ушкодження, у вигляді ножового поранення.

3.2.4. Частиною 1 ст. 121 КК України передбачена кримінально відповідальність за умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння, чи таке, що спричинило втрату будь-якого органу або його функцій, каліцтво статевих органів, психічну хворобу або інший розлад здоров`я, поєднаний зі стійкою втратою працездатності не менш як на одну третину, або переривання вагітності чи непоправне знівечення обличчя.

3.2.6. Описана у клопотанні фабула кримінального правопорушення у сукупності з наданими матеріалами кримінального провадження формує у слідчого судді внутрішнє переконання про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

3.2.7. Так, відповідно до відомостей, що містяться в рапортах помічника чергового Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області до КНП БМР «Білоцерківська міська лікарня № 2» 13.10.2025 доставлений ОСОБА_7 , 2005 року народження з діагнозом колото-різані рани грудної клітини та поперекової ділянки. Аналогічні відомості були встановлені працівниками поліції, що прибули за адресою АДРЕСА_2 , та виявили ОСОБА_7 з колото-різаними ранами, які за словами очевидців події були нанесені йому батьком ОСОБА_4 .

3.2.8. Для визначення причетності ОСОБА_4 до подій кримінальних правопорушень слідчим суддею досліджено докази, надані сторонами, зокрема:

-протокол огляду місця події від 13.10.2025, за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого було виявлено та вилучено: 3 змиви речовини бурого кольору, які поміщені до 2 паперових конвертів, картонний фрагмент зі слідами РБК, який поміщено до паперового конверту, ніж чорного кольору, який поміщено до паперового конверту, ніж фіолетового кольору, який поміщено до паперового конверту;

-протокол огляду приміщення від 13.10.2025, а саме: приміщення кімнати для зберігання речей Білоцерківської міської лікарні №2, що за адресою: м. Біла Церква, вул. І.Зіннича 9, в ході якого було виявлено та вилучено: куртку чорного кольору, голубі джинсові штани, труси зеленого кольору та кросівки чорного кольору, які було вилучено до картонної коробки;

-протокол огляду місцевості від 13.10.2025, а саме прибудинкової території, що розташована поруч із будинком №75 по вул. Каплуненка в м. Біла Церква, в ході якого було виявлено та вилучено: 2 змиви, які було поміщено до 2 паперових конвертів, ніж із написом «Browning», який було поміщено до паперового конверту;

-протокол затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України, під час якого було виявлено та вилучено: джинсові штани синього кольору;

-протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 , який повідомив, що 12.10.2025 близько 23 години 30 хвилин, ОСОБА_4 за допомогою ножа, наніс потерпілому тілесні ушкодження в ході словесного конфлікту між ними;

-протокол допиту свідка ОСОБА_8 , котра повідомила, що 12.10.2025 прокинулась у квартирі та побачила ОСОБА_7 з тілесними ушкодженнями. Зі слів останнього, ОСОБА_8 стало відомо про те, що ОСОБА_4 наніс тілесні ушкодження ОСОБА_7 ножом в область спини;

-протокол допиту свідка ОСОБА_9 , який повідомив, що був свідком конфлікту між ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , який відбувався у квартирі АДРЕСА_3 . Також ОСОБА_9 повідомив, що під час даного конфлікту ОСОБА_7 та ОСОБА_4 наносили один одному тілесні ушкодження;

-протокол слідчого експерименту за участю ОСОБА_9 , в ході якого останній повідомив та продемонстрував обставини конфлікту між ОСОБА_7 та ОСОБА_4 ;

-протокол допиту свідка ОСОБА_10 , яка повідомив, що була свідком конфлікту між ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , який відбувався у квартирі АДРЕСА_3 . Також ОСОБА_9 повідомив, що під час даного конфлікту ОСОБА_7 та ОСОБА_4 наносили один одному тілесні ушкодження;

-протокол слідчого експерименту за участю ОСОБА_10 , в ході якого остання повідомила та продемонструвала обставини конфлікту між ОСОБА_7 та ОСОБА_4 ;

-повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України;

-протокол допиту підозрюваного ОСОБА_4 , який під час допиту повідомив, що 12.10.2025 близько 23 години 30 хвилин, останній за допомогою ножа, наніс ОСОБА_7 тілесні ушкодження в ході словесного конфлікту між ними;

-протокол слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_4 , в ході якого останній продемонстрував механізм нанесення тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_7 ;

-довідку з КНП БМР «Білоцерківська міська лікарня № 2», відповідно до якої у ОСОБА_7 , котрий знаходиться на лікуванні у вказаній медичній установі, наступний діагноз: колото-різане поранення грудної клітки справа, правобічний гемопневмотораксу, колото-різане поранення поперекової ділянки зліва.

Досліджені матеріали у взаємному зв`язку з обставинами кримінального правопорушення, дають слідчому судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри.

3.2.9. Слід, однак, зауважити, що на цьому етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих відомостей лише визначає, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою (за стандартом обґрунтованої підозри) для застосування щодо неї запобіжного заходу.

3.3. Щодо ризиків кримінального провадження

3.3.1. Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

3.3.2. На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може:

- переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Заявлений ризик заслуговує на увагу.

3.3.3 ОСОБА_4 підозрюється зокрема у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України. Санкція відповідної частини статті відносить інкримінований злочин до тяжких і передбачає покарання у виді позбавлення волі від п`яти до восьми років. Отже, очікування можливого вироку, що передбачає реальний термін ув`язнення, може мати значення. При чому ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п. 58). Тому слідчий суддя, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_4 , однак у сукупності з іншими обставинами, якими в цьому випадку є наявність сталих соціальних зв`язків, зокрема підозрюваний має на утриманні дітей 2005. 2007 та 2014 р.н., неофіційно працевлаштований, не має стабільного джерела доходу. Крім того слідчим суддею враховується відсутність належного контролю за всіма кордонами України у зв`язку з веденням повномасштабних воєнних дій.

Отже, надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними. Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим. Тому з метою нівелювання такого ризику переховування, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

3.3.4. З урахуванням обґрунтованої підозри та встановлених ризику кримінального провадження, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим. Отже, на цьому етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

3.4. Щодо індивідуальних обставин підозрюваного відповідно до ст. 178 КПК України

3.4.5. Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі перелічені в статті обставини.

3.4.6. Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідчий суддя під час обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу враховує такі обставини:

- надані відомості свідчать про вагомість на даному етапі наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України;

- інкриміноване правопорушення КК України відноситься до тяжких і у разі визнання підозрюваного винуватим, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років;

- станом на сьогоднішній день ОСОБА_4 виповнилося 49 років;

- має постійне місце проживання;

- має на утриманні трьох неповнолітніх дітей 2005, 2007 та 2014 року народження;

- відомостей про майновий стан підозрюваного слідчому судді не надано;

- підозрюваний раніше не судимий.

3.5. Щодо застосування менш суворого запобіжного заходу

Встановлені під час судового засідання обставини у свої сукупності та взаємозв`язку формують у слідчого судді переконання, що запобігти доведеному під час розгляду клопотання ризику неможливо без застосування запобіжного заходу.

Частиною 1 ст. 176 КПК України закріплена відповідна ієрархія запобіжних заходів від найбільш м`якого (особисте зобов`язання) до найбільш суворого (тримання під вартою). Слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам (ч. 3 ст. 176 КПК України).

В цьому кримінальному провадженні на даному етапі слідчий суддя не вбачає за можливе запобігти ризикам кримінального провадження із застосуванням запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки (з урахуванням відсутності потенційних поручителів) або застави, адже ці заходи пов`язані з вільним пересуванням підозрюваного, що не забезпечить нівелювання ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Водночас, враховуючи, що підозрюваний раніше до кримінальної відповідальності не притягався, суддя вважає, що застосування до підозрюваного домашнього арешту в нічний час з покладанням на нього відповідних обов`язків може запобігти встановленим під час судового засідання ризикам.

Домашній арешт по встановленій ч. 1 ст. 176 КПК України ієрархії тяжкості запобіжних заходів передує триманню під вартою, а тому є достатньо суворим заходом. З урахуванням встановлених слідчим суддею обставин з покладенням на підозрюваного обов`язків, домашній арешт в нічний час доби цілком забезпечує мету застосування запобіжних заходів та повною мірою може запобігти наявним ризикам кримінального провадження без надмірного обмеження свободи підозрюваного.

3.6. Щодо покладення обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України:

У зв`язку із обранням підозрюваному запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою та встановлення ризиків кримінального провадження (п. 3.3 цієї ухвали), слідчий суддя вважає за необхідне визначити обов`язки, про які зазначає слідчий у клопотанні, а саме:

- прибувати щовівторка о 16 годині до старшого слідчого СВ Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 (у випадку заміни слідчого у провадженні до іншого, визначеного керівником органу досудового розслідування слідчого), який здійснює свою діяльність у кабінеті № 39 по вулиці Привокзальна, буд. 3 у м. Біла Церква Київської області, а також у випадку необхідності проведення слідчих дій за першим викликом, а також до прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- не відлучатися із місця проживання що за адресою: АДРЕСА_2 , у нічний час з 23 год 00 хв до 06 год 00 хв без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- не відлучатись за межі м. Біла Церква та Білоцерківського району Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження.

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Водночас з урахуванням триваючого в Україні воєнного стану та постійних ракетних обстрілів, слідчий суддя вважає за необхідне зробити виключення щодо обов`язку не відлучатися з місця проживання у разі необхідності отримання невідкладної медичної допомоги та прослідування до укриття (захисних споруд цивільного захисту).

Частина 6 ст. 181 КПК України передбачає, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. А у відповідності до ч. 7 ст. 194 КПК України обов`язки, передбачені ч. 5 цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного на строк не більше двох місяців. Разом з тим, відповідно до приписів п. 4 ч. 3 ст. 219 КПК України досудове розслідування повинно бути закінчене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину. Тому строк домашнього арешту та дії покладених на нього обов`язків встановлюється слідчим суддею в межах строку досудового розслідування - до 13.12.2025.

4. Окремо слід зауважити, що згідно зі ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 195, 205, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И Л А :

1. Клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити частково.

2. Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживає за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби.

3. Заборонити підозрюваному ОСОБА_4 з 23 год 00 хв до 06 год 00 хв залишати місце проживання, що за адресою: АДРЕСА_2 , за виключенням необхідності отримання медичної допомоги та прослідування до укриття (захисних споруд цивільного захисту).

4. Покласти на ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати щовівторка о 16 годині до старшого слідчого СВ Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 (у випадку заміни слідчого у провадженні до іншого, визначеного керівником органу досудового розслідування слідчого), який здійснює свою діяльність у кабінеті № 39 по вулиці Привокзальна, буд. 3 у м. Біла Церква Київської області, а також у випадку необхідності проведення слідчих дій за першим викликом, а також до прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- не відлучатися із місця проживання що за адресою: АДРЕСА_2 , у нічний час з 23 год 00 хв до 06 год 00 хв без дозволу слідчого, прокурора або суду, за виключенням необхідності отримання невідкладної медичної допомоги та прослідування до укриття (захисних споруд цивільного захисту);

- не відлучатись за межі м. Біла Церква та Білоцерківського району Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження.

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

5. Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

6. Ухвалу направити на виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

7. Строк дії цієї ухвали встановити до 13.12.2025 включно.

8. На ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду.

9. Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

10. Повний текст ухвали оголошений 17.10.2025.

Слідчий суддяОСОБА_11