Провадження № 1-кс/643/6742/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.11.2025 слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури місті Харкова ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000655 від 24.11.2025,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Салтівського районного суду міста Харкова 26.11.2025, засобами поштового зв`язку, надійшло вищезазначене клопотання про арешт майна.

В обґрунтування клопотання зазначено, що сектором дізнання Харківського РУП № 2 ГУ Національної поліції в Харківській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000655 від 24.11.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 125 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.11.2025 року до ХРУП №2 в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те що за адресою: АДРЕСА_1 на загальній кухні сусідка на ім`я ОСОБА_5 завдала їй тілесні ушкодження . (ІПНП №43441 від 24.11.2025 року).

Під час проведення огляду місця події від 24.11.2025 за адресою: АДРЕСА_1 , на спільній кухні у будинку на 9 поверсі, в період часу з 09 год 20 хв по 10 год 10 хв, дізнавачем СД ХРУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 за вищевказаною адресою, було виявлено на кухні кришку скляну з нашаруванням РБК, мікрооб`єкти (волосся), змиви з нашаруванням РБК зі столу на кухні.

З спільної кухні на 9 поверсі вищевказаного будинку було вилучено кришку скляну з нашаруванням РБК, яку запаковано до паперового конверту коричневого кольору, що має надписи «НАЦІОНАЛЬНА ПОЛІЦІЯ УКРАЇНИ ГУНП в Х/о ХРУП №2 ФАБУЛА: ХРУП №2 24.11.2025 року нанесення тілесних ушкоджень за адресою: м.Харків, вул. Глобинська буд.20-А Дізнавач: ОСОБА_6 (підпис) ПОНЯТІ: ОСОБА_7 (підпис), ОСОБА_8 (підпис),СПЕЦІАЛІСТ ОСОБА_9 (підпис) ДАТА ПАКУВАННЯ 24.11.2025, мікрооб`єкти( волосся), які запаковані до паперового конверту білого кольору, що має написи «НАЦІОНАЛЬНА ПОЛІЦІЯ УКРАЇНИ ГУНП в Х/о ХРУП №2 ФАБУЛА: ХРУП №2 24.11.2025 року нанесення тілесних ушкоджень за адресою: м.Харків, вул. Глобинська буд.20-А Дізнавач: ОСОБА_6 (підпис) ПОНЯТІ: ОСОБА_7 (підпис), ОСОБА_8 (підпис),СПЕЦІАЛІСТ ОСОБА_9 (підпис) ДАТА ПАКУВАННЯ 24.11.2025., змиви з нашаруванням РБК зі столу на кухні, які запаковані до паперового конверту білого кольору, що має написи «НАЦІОНАЛЬНА ПОЛІЦІЯ УКРАЇНИ ГУНП в Х/о ХРУП №2 ФАБУЛА: ХРУП №2 24.11.2025 року нанесення тілесних ушкоджень за адресою: м.Харків, вул. Глобинська буд.20-А Дізнавач: ОСОБА_6 (підпис) ПОНЯТІ: ОСОБА_7 (підпис), ОСОБА_8 (підпис),СПЕЦІАЛІСТ ОСОБА_9 (підпис) ДАТА ПАКУВАННЯ 24.11.2025.

Постановою дізнавача від 24.11.2025 вилучені предмети визнано речовими доказами.

Враховуючи вищевикладене, для проведення всебічного, повного і неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та прийняти законні процесуальні рішення в передбачені кримінальним процесуальним законодавством строки необхідно накласти арешт на вилучене майно.

Таким чином існують достатні підстави вважати, що виявлені та вилучені під час проведення огляду місця події предмети: кришку скляну з нашаруванням РБК, мікрооб`єкти( волосся), змиви з нашаруванням РБК зі столу на кухні, є предметами, що мають суттєве значення по вказаному кримінальному провадженню. Для встановлення цього факту необхідно проведення комплексу слідчих та процесуальних дій, що потребує певного часу, а також в проведенні судових експертиз, на дослідження яких необхідно надати вилучене майно.

Прокурор у судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд клопотання без її участі.

Підстав для визнання явки учасників провадження обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України їх не прибуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно із ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, встановив таке.

Сектором дізнання Харківського РУП № 2 ГУ Національної поліції в Харківській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000655 від 24.11.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 125 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням. Вказані обставини стороною обвинувачення доведені.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Абзацом другим ч. 1 ст. 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Дане клопотання було направлено до суду засобами поштового зв`язку 24.11.2025, тобто з дотриманням прокурором вимог ч. 5 ст. 171 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення доводи та перевіривши надані матеріали слідчий суддя доходить висновку про необхідність накладення арешту на вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вилучене майно зберегло у собі сліди вчиненого кримінального правопорушення чи інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема огляду вилученого майна та проведення відповідних судових експертиз, тощо.

Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження може у подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки є ризик втрати цих речових доказів, що унеможливить встановленню істини по справі. Арешт майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативних наслідків арешту майна судом не встановлено.

Натомість, відмова у задоволенні клопотання про арешт майна може потягнути його безповоротну втрату.

Відтак, всі обставини проаналізовані та досліджені в сукупності, свідчать про можливість і необхідність накладення арешту на майно у цьому кримінальному провадженні з точки зору наявності передбачених законом підстав.

Керуючись ст. 98, 131, 132, 170 173 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт, з метою забезпечення збереження речових доказів, на майно, яке було вилучено в ході проведення огляду місця події від 24.11.2025 за адресою: АДРЕСА_1 , на спільній кухні будинку на 9 поверсі в період часу з 09 год 20 хв по 10 год 10 хв, а саме: кришку скляну з нашаруванням РБК, мікрооб`єкти (волосся), змиви з нашаруванням РБК зі столу на кухні вилучені із кухні.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_10