Справа № 991/1600/26
Провадження 1-кс/991/1614/26
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

23 лютого 2026 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 , подане в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , про призначення судової товарознавчої експертизи в кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000244 від 05.09.2022,

ВСТАНОВИВ:

23.02.2026 вказане клопотання надійшло до Вищого антикорупційного суду і на підставі протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 23.02.2026 було передано на розгляд слідчого судді ОСОБА_1 .

У вказаному клопотанні адвокат просить призначити судову товарознавчу експертизу в кримінальному провадженні № 0000244 від 05.09.2022, поставивши на вирішення експерта питання вказані у цьому клопотанні.

В обґрунтування клопотання адвокат зазначає, що детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000244 від 05.09.2022, в межах якого його підзахисному ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України.

Адвокат вказує, що на підтвердження обґрунтованості повідомленої ОСОБА_3 підозри сторона обвинувачення посилається на висновок експерта за результатами проведення судової товарознавчої експертизи від 19.12.2023 № CE-1225-6-1344.23, яким встановлено ринкову вартість фарб (ПФ-115). Водночас, адвокат вважає, що зазначена експертиза містить ряд значних недоліків, зокрема (1) експерт не досліджував якість фарб та технічних вимог до фарб, а в залежності від чого ціна може суттєво відрізнятися, (2) експерт не брав до уваги вимоги тендерної документації Філії ЦЗВ стосовно якості фарби.

Адвокат посилаючись на консультативний висновок (рецензію) № 22/Р/25 від 15.08.2025 стверджує, що висновок експерта № CE-1225-6-1344.23 від 19.12.2023 містить явні ознаки недопустимості доказу, оскільки методологічно неправильно проведений (відсутня частина дослідження щодо впливу умов постачання/оплати договорів купівлі-продажу досліджуваних товарів на величини ринкової вартості), є нефаховим і необ`єктивним, неповним і таким, що не відповідає вимогам нормативно-методичних документів з галузі судової товарознавчої експертизи та галузі оціночних процедур рухомого майна.

З огляду на це адвокат стверджує, що висновок експерта від 19.04.2024 № 822/24-71 за результатами комісійної судової економічної експертизи, яким визначено розмір надмірних витрат філії «ЦЗВ» під час закупівлі фарб у сумі 10 010 026,50 грн, зроблений на підставі недопустимого доказу, яким є висновок експерта № CE-1225-6-1344.23 від 19.12.2023.

Натомість, на замовлення ТОВ «ТД «Промбізнес» та ТОВ «ВП «Фарбпром» було проведено товарознавче дослідження № 42/24 від 28.05.2024 та № 41/24 від 28.05.2025 за результатом якого що експерт зробив висновок, що (1) ринкова вартість, яка вказана в договорі про постачання № ЦЗВ-02-03022-01 від 20.09.2022, укладеного між ТОВ «ТД «Промбізнес» та Філією «ЦЗВ» АТ «Укрзалізниця», а саме 1 кг емалі ПФ-115 та емалі ФВ-115 RAL в асортименті, з урахуванням ПДВ, станом на вересень 2022 року, відповідає ринковій вартості на території України; (2) ринкова вартість, яка вказана в договорі про постачання № ЦЗВ-02-03122-01 від 20.09.2022, укладеного між ТОВ «ВП «Фарбпром» та Філією «ЦЗВ» АТ «Укрзалізниця», а саме 1 кг емалі ПФ-115 та емалі ПФ-115 RAL в асортименті, з урахуванням ПДВ, станом на вересень 2022, відповідає ринковій вартості на території України.

Окрім цього, сторона обвинувачення обґрунтовує підозру висновком експерта від 29.04.2025 № 5143/24-53 за результатами проведення судової товарознавчої експертизи. Втім адвокат вважає, що ця експертиза також містить недоліки, які свідчить про неповноту та необ`єктивність дослідження у розумінні ст. 10 Закону України «Про судову експертизу», що зумовило викривлення розміру ймовірних збитків. Зокрема, за твердження адвоката, під час визначення ринкової вартості товарів експерт не врахувала істотну умову договорів з АТ «УКРЗАЛІЗНИЦЯ», а саме відстрочку платежу (післяплату). В умовах воєнного стану та інфляційних процесів 2022-2023 років вартість товару з відстрочкою платежу об`єктивно включає відсоток вартості грошей у часі та курсові ризики, а тому є вищою за ціну за умови передоплати. Натомість було здійснено формальне порівняння номінальної ціни договору з цінами пропозицій на ринку без застосування дисконтування або коригуючих коефіцієнтів, що призвело до штучного завищення різниці між контрактною та ринковою ціною.

Крім того, експерт використала усереднені показники цін без розмежування оптового та роздрібного сегментів, не врахувала обсяги закупівлі (значні промислові партії) та специфіку ринку в період воєнного стану, зокрема дефіцит сировини й ускладнену логістику. За основу було взято дрібнооптові або роздрібні ціни, які не є репрезентативними для стратегічних підприємств.

Також порушено вимоги п. 2.2 Інструкції № 53/5, оскільки порівняння здійснювалося лише за загальними родовими ознаками без аналізу відповідності технічним умовам, стандартам ДСТУ/ТУ, фізико-хімічним показникам і наявності сертифікації, обов`язкової за тендерною документацією.

Оскільки в матеріалах кримінального провадження наявні декілька експертиз, висновки яких протирічать одна одній (сторони обвинувачення та сторони захисту), а дослідження, проведене експертом сторони обвинувачення, здійснене з порушенням методологічних та законодавчих вимог, що ставить під сумнів його неупередженість, адвокат вважає, що наявні підстави для призначення слідчим суддею судової товарознавчої експертизи.

Адвокат стверджує, що причиною, що унеможливлює проведення експертного дослідження за ініціативою сторони захисту, є те, що у сторони захисту відсутній доступ до документів, на підставі яких були складені вищевказані експертні висновки № CE-1225-6-1344.23 від 19.12.2023 та № 5143/24-53 від 29.04.2025.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до абз. 3 ч. 1 ст. 243 КПК України експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу.

Так, згідно ч. 1 ст. 244 КПК України сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо:

1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок;

2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

При цьому, частиною 2 цієї статті визначено вимоги до клопотання про проведення експертизи, а саме - у клопотанні зазначаються:

1) короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання;

2) правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

3) виклад обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання;

4) експерт, якого необхідно залучити, або експертна установа, якій необхідно доручити проведення експертизи;

5) вид експертного дослідження, що необхідно провести, та перелік запитань, які необхідно поставити перед експертом.

До клопотання також додаються:

копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання;

копії документів, що підтверджують неможливість самостійного залучення експерта стороною захисту.

Водночас, адвокатом не дотримано вимог п. 1 ч. 2 ст. 244 КПК України щодо зазначення короткого викладу обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання, оскільки останній обмежився лише посиланням на те, що ОСОБА_3 в межах кримінального провадження № 0000244 від 05.09.2022 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України. Разом з тим, незазначення фактичних обставин справи виключає можливість встановити, яке доказове значення має експертиза, яку просить провести адвокат, для забезпечення інтересів захисту та проведення об`єктивного досудового розслідування та, як наслідок, надання об`єктивної оцінки перспективності досягнення мети її проведення.

Окрім цього, на переконання слідчого судді, адвокатом не доведено, що сторона захисту не може залучити експерта самостійно.

Так, обґрунтовуючи неможливість проведення експертизи за ініціативою сторони захисту адвокат посилається на відсутність доступу до документів, на підставі яких було складено висновки експертів за результатами проведення судових товарознавчих експертизи № CE-1225-6-1344.23 від 19.12.2023 та № 5143/24-53 від 29.04.2025.

Водночас, слідчий суддя вважає твердження адвоката про відсутність доступу до таких документів передчасним, оскільки, як вбачається з долучених до клопотання матеріалів, захист не звертався до сторони обвинувачення з вимогою про надання можливості ознайомитись з такими документами, які є частиною матеріалів досудового розслідування, зробити їх копії з метою подальшого використання при призначенні відповідного експертного дослідження.

Більше того, як зазначено в клопотанні, з 19.09.2025 триває процедура ознайомлення сторони захисту з матеріалами досудового розслідування, у межах якої адвокату надано доступ до зібраних матеріалів. Водночас відсутні будь-які докази того, що сторону захисту було обмежено в доступі до документів, використаних при проведенні експертиз.

Окрім цього, відповідно до п. 2.1 Розділу ІІ Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 експерт має право, у тому числі, відповідно до процесуального законодавства заявляти клопотання про надання додаткових матеріалів і зразків та вчинення інших дій, пов`язаних із проведенням експертизи.

Частиною 3 ст. 69 КПК України визначено права експерта у кримінальному провадження, серед яких, експерт має право заявляти клопотання про надання додаткових матеріалів і зразків та вчинення інших дій, пов`язаних з проведенням експертизи.

Тобто, відсутність у розпорядженні сторони захисту відповідних документів, не підтверджує неможливість самостійного залучення експерта, оскільки необхідні документи для дослідження можуть бути отримані експертом у порядку ст. 69 КПК України, безпосередньо після його залучення на договірних умовах.

Відтак, слідчий суддя встановив, що клопотання подано з порушенням вимог п. 3 ч. 2 ст. 244 КПК України, оскільки воно не містить належного обґрунтування підстав для призначення експерта слідчим суддею та документів, що підтверджують неможливість самостійного залучення експерта стороною захисту.

Відповідно до ч. 4 ст. 244 КПК України у разі встановлення слідчим суддею, що клопотання подано без додержання вимог частини другої цієї статті, слідчий суддя повертає таке клопотання особі, яка його подала, про що постановляє ухвалу.

Отже, слідчий суддя встановив, що клопотання адвоката ОСОБА_2 про призначення судової товарознавчої експертизи у кримінальному провадженні № 0000244 від 05.09.2022, не відповідає вимогам, передбаченим ч. 2 ст. 244 КПК України, а тому воно підлягає поверненню.

Керуючись ст. 2, 7, 243, 244, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , подане в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , про призначення судової товарознавчої експертизи в кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000244 від 05.09.2022, - повернути особі, яка його подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1