УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.11.2025 м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засіданні ОСОБА_2 ,

за участю детектива ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Солом`янського районного суду міста Києва за адресою м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25, клопотання свідка ОСОБА_4 про скасування ухвали про накладення грошового стягнення у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000020 від 16.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 212 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшло клопотання свідка ОСОБА_4 про скасування ухвали про накладення грошового стягнення у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000020 від 16.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 212 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що 24.10.2025 слідчим суддею було винесено ухвалу, якою до свідка застосоване грошове стягнення, водночас свідок зазначає, що у даному кримінальному провадженні детективом здійснено виклик свідка шляхом направлення на адресу електронної пошти повістки про виклик у якості свідка на 30.09.2025 о 10:00 у каб. 608 за адресою м. Київ, вул. Святослава Хороброго, буд. 3-б, про що свідком на адресу детектива було направлено повідомлення про неможливість прибуття у зв`язку із фактичним перебуванням у місті Запоріжжя та через введений на території України воєнний стан. 09.10.2025 свідок був допитаний детективом БЕБ у Київській області у межах кримінального провадження, про що складено протокол допиту свідка, тобто, на переконання свідка, всі необхідні процесуальні дії щодо його допиту вже здійснені. Незважаючи на це, свідок повторно отримав дві повістки про виклик на 16.10.2025 о 10:00 та 21.10.2025, що на переконання свідка, не відповідає вимогам закону та є зловживанням процесуальними правами з боку детектива. Після отримання трьох повісток про виклик на допит свідок завчасно направив письмові повідомлення про неможливість прибуття за викликом у зв`язку із перебуванням свідка у місті Запоріжжі та об`єктивними обставинами, пов`язаними з дією правового режиму воєнного стану, прохав детектива провести допит у м. Запоріжжя. Свідок зазначив, що відстань між місцем його проживання та м. Київ перевищує 500 км., при цьому діюча комендантська годин у м. Запоріжжя з 00:00 до 05:00 унеможливлює ранковий виїзд для прибуття на допит о 10:00, додатково рух ускладнюють контрольні пункти та блокпости на маршруті, це ж стосується і повернення додому. Також, свідок не може залишити дружину та дитину без нагляду через постійні обстріли міста Запоріжжя, тому явка на допит до детектива була неможлива.

У судове засідання свідок ОСОБА_4 не прибув, повідомлений у встановленому законом порядку про місце, день та час розгляду клопотання.

Детектив ОСОБА_3 заперечував проти задоволення клопотання свідка, зазначивши про те, що свідок ігнорує виклики до детектива, чим уповільнює хід досудового розслідування у кримінальному провадженні, зазначивши, що із вказаним свідком необхідно провести ряд слідчих та процесуальних дій, які не обмежуються тільки його допитом, тому явка свідка до м. Києва є обов`язковою.

Відповідно до ст. 147 КПК України особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання слідчим суддею, судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається слідчому судді, суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.

Слідчий суддя, суд, визнавши доводи особи обґрунтованими, може самостійно скасувати ухвалу про накладення грошового стягнення, а в іншому випадку - призначає судове засідання для розгляду клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення. Особа, яка подала клопотання, а також слідчий, прокурор, за клопотанням якого було накладено грошове стягнення, повідомляються про місце та час розгляду клопотання, проте їх неприбуття не перешкоджає такому розгляду.

Слідчий суддя, суд скасовує ухвалу про накладення на особу грошового стягнення за результатами його розгляду в судовому засіданні, якщо буде встановлено, що стягнення накладено безпідставно, а в іншому випадку - відмовляє у задоволенні клопотання.

Ухвала слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення оскарженню не підлягає.

За наслідками розгляду клопотання свідка, судом встановлені наступні обставини, та суд дійшов до слідуючих висновків.

17.10.2025 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшло клопотання старшого детектива Територіального управління БЕБ у Київській області ОСОБА_3 про накладення грошового стягнення на свідка у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000020 від 16.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 212 КК України.

Клопотання детектива було мотивоване тим, що територіальним управлінням БЕБ у Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000020 від 16.04.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.212 КК України.

Відповідно до даних ЄРДР, посадові особи ТОВ «УТК «Рада» () протягом 2023-2025 років здійснюючи фінансово-господарську діяльність на території Київської області, шляхом реалізації алкогольної продукції за готівку та подальшого відображення безтоварних операцій в адресу ТОВ «ТК Полтава Центр» (), умисно ухилились від сплати податків у великих розмірах. У період з 2023 року та на даний час директором ТОВ «УТК «Рада» являється ОСОБА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Слідчим суддею під час розгляду даного клопотання було встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , та має статус свідка у кримінальному провадженні № 0000020 від 16.04.2025 року.

Виклик свідка ОСОБА_4 до детектива у кримінальному провадженні здійснено із додержанням вимог ст. 135 та ст. 136 КПК України.

А саме, 23.09.2023 року повістку про виклик на 10 год. 00 хв. 30.09.2025 надіслано ОСОБА_4 на електронну пошту ІНФОРМАЦІЯ_2 , яку свідок вказував раніше як спосіб зв`язку. Листом від 24.09.2025 (вхідний №3942/04-25 від 26.09.2025 Територіального управління БЕБ у Київській області) свідок підтвердив отримання повістки про виклик, однак повідомив, що на допит не прибуде у зв`язку із наявністю в країні воєнного стану.

30.09.2025 до Територіального управління БЕБ у Київській області свідок для проведення слідчих дій не прибув.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 135 КПК України повістку про виклик ОСОБА_4 до ТУ БЕБ у Київській області на 10:00 16.10.2025 вручено 09.10.2025 особисто вказаному свідку, про що свідчить підпис останнього на корінці повістки про виклик у графі «Отримав».

Однак, свідок 16.10.2025 на виклик слідчого не прибув, без поважних причин.

Листом від 13.10.2024 (вхідний № 4094/04-25 від 15.10.2025 ТУ БЕБ у Київській області ОСОБА_4 повідомив, що прибути для проведення слідчих дій в нього можливості у зв`язку із воєнним станом не може прибути до слідчого, просить припинити подальше направлення йому повісток.

Водночас, за змістом ст. 138 КПК України поважними причинами неприбуття особи на виклик є:

1) затримання, тримання під вартою або відбування покарання;

2) обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення;

3) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини);

4) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо;

5) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад;

6) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю;

7) несвоєчасне одержання повістки про виклик;

8) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

Слідчим суддею встановлено, що свідок ОСОБА_4 неодноразово викликався слідчим для проведення його допиту у кримінальному провадженні № 0000020 від 16.04.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.212 КК України, та не прибував за викликами до слідчого без наявності обставин, які об`єктивно унеможливлювали з`явлення особи на виклик.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.

Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Слідчий, прокурор вживає належних заходів для забезпечення присутності під час проведення слідчої (розшукової) дії осіб, чиї права та законні інтереси можуть бути обмежені або порушені. Перед проведенням слідчої (розшукової) дії особам, які беруть у ній участь, роз`яснюються їх права і обов`язки, передбачені цим Кодексом, а також відповідальність, встановлена законом.

Згідно з ч. 5 ст. 40 КПК України слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого.

Таким чином, слідчий/детектив сам визначає місце, дату та час проведення слідчих та процесуальних дій, із врахуванням потреб та мети досудового розслідування та конкретної слідчої та процесуальної дії.

Відповідно до ч. 1 ст. 224 КПК України допит проводиться за місцем проведення досудового розслідування або в іншому місці за погодженням із особою, яку мають намір допитати. Кожний свідок допитується окремо, без присутності інших свідків.

Згідно з ч. 1 ст. 135 КПК України особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

У відповідності до ч. 1 ст. 136 КПК України належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КПК України якщо підозрюваний, обвинувачений, свідок, потерпілий, цивільний відповідач, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі:

від 0,25 до 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого, прокурора.

Зі змісту ст. 144 КПК України слідує, що грошове стягнення може бути накладено на учасників кримінального провадження у випадках та розмірах, передбачених цим Кодексом, за невиконання процесуальних обов`язків.

Грошове стягнення накладається: під час досудового розслідування - ухвалою слідчого судді за клопотанням слідчого, прокурора чи за власною ініціативою, а під час судового провадження - ухвалою суду за клопотанням прокурора чи за власною ініціативою.

Згідно з ч. 3 ст. 146 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що особа не виконала покладений на неї процесуальний обов`язок без поважних причин, накладає на неї грошове стягнення. Копія відповідної ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надсилається особі, на яку було накладено грошове стягнення.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» у період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Рахункової палати, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

Таким чином, із врахуванням вищевикладеного, обставини введення на території України воєнного стану не можуть вважатись поважними причинами неприбуття свідка за викликом для допиту під час досудового розслідування у кримінальному провадженні, свідок повинен планувати своє прибуття до детектива таким чином, аби зважати на введені комендантські години.

Крім того, на переконання слідчого судді, наявність у свідка повістки про прибуття до детектива є поважною причиною для пересування у міжміському напрямку у комендантську годину.

Отже, у поданому клопотанні свідком ОСОБА_5 не доведено наявності обставин об`єктивної неможливості прибуття до детектива за викликами.

Доказів, на підтвердження протилежного, слідчому судді свідком не подано, у зв`язку із чим слідчий суддя доходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування грошового стягнення.

Керуючись ст. ст. 223, 224, 135, 136, 139, 144, 146, 147 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання свідка ОСОБА_4 про скасування ухвали Солом`янського районного суду міста Києва від 24.10.2025 р. по справі № 760/28814/25 про накладення грошового стягнення у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000020 від 16.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 212 КК України, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1