Справа №522/1221/26
Провадження №1-кс/522/835/26
УХВАЛА

30 січня 2026 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ відділу поліції №2 Одеського районного управління №1 Головного управління Національної поліції в Одеській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , грузина, який народився у Грузії, громадянина Грузії, офіційно не працевлаштованого, з середньою освітою, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого,

підозрюваного в рамках кримінального провадження №0000126 від 28.01.2026 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

перекладача ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_8 ,

ВСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання слідчого СВ відділу поліції № 2 Одеського районного управління №1 Головного управління Національної поліції в Одеській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного в рамках кримінального провадження №0000126 від 28.01.2026 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, яке обґрунтоване наступним.

У провадженні СВ ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області перебуває кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000126 від 28.01.2026 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.187 КК України

Нагляд за додержанням законів під час здійснення досудового розслідування у формі процесуального керівництва у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Приморською окружною прокуратурою м. Одеси.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , достовірно знаючи про те, що на всій території України діє воєнний стан,вчинив кримінальне правопорушення за наступних обставин.

Так, 28.01.2026 приблизно о 01 годині 36 хвилин, ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_5 , діючи в умовах воєнного стану, який впроваджено на території України відповідно до Указу Президента України та Верховного головнокомандувача ОСОБА_11 від 24.02.2022 року № 64/2022 та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року № 2102-ІХ, вчинив кримінальне правопорушення за наступних обставин.

У невстановлений досудовим розслідуванням час, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці у ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_8 виник злочинний умисел, направлений на заволодіння чужим майном, а предметом свого злочинного посягання визначили речі, належні потерпілому ОСОБА_12 .

Діючи з прямим умислом, спрямованим на власне незаконне збагачення, з корисливих мотивів, за попередньою змовою, ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_8 , 28.01.2026 року о 01 годині 36 хвилин прибули до готелю «Чорне море», який розташований за адресою: м.Одеса, вул. Рішельєвська, 59, де заздалегідь розподіливши ролі зайшли до номеру №901, в я кому знаходився потерпілий ОСОБА_12 .

Далі, ОСОБА_8 почав наносити удари сумкою по голові потерпілому ОСОБА_12 , продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу ОСОБА_8 продовжив наносити удари сумкою по голові потерпілому, в цей час ОСОБА_9 дістав предмет зовні схожий на пістолет з метою залякування потерпілого та подавлення супротиву з боку останнього, який сприймав вищевказані дії як реальну загрозу своєму життю, висловив вимогу щодо передачі годинника, в цей момент ОСОБА_8 висловив вимогу щодо передачі мобільного телефону марки «Samsung S25 FE», моделі SM-S731B/DS, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , у корпусі чорного кольору.

Після чого, ОСОБА_10 відкрито з кишені куртки потерпілого заволодів грошовими коштами у розмірі 10000 гривень та навушниками Samsung Galaxy Buds 3, у корпусі сірого кольору.

Таким чином, ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_8 заволоділи речами, належними потерпілому ОСОБА_12 , спричинивши матеріальну шкоду на загальну суму 50198 гривень.

28.01.2026 року о 17 год. 50 хв. ОСОБА_8 затримано органом досудового розслідування в порядку ст. 208 КПК України.

29.01.2026 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, за кваліфікуючими ознаками: напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із загрозою застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, вчинений за попередньою змовою групою осіб, вчинено в умовах воєнного стану.

У зв`язку з чим, слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити у повному обсязі, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та експертів у цьому кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_7 просила суд застосувати до нього більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_8 заперечував проти задоволення клопотання слідчого.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного, заслухавши учасників судового розгляду, приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно з ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини

Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, § 219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу, сприяти якому має й тримання під вартою.

З урахуванням конкретних обставин справи та практики ЄСПЛ, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування до клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 докази, в своїй сукупності, на даній стадії досудового розслідування, вказують на обґрунтованість пред`явленої йому підозри у вчиненні вказаного злочину.

Як встановлено в судовому засіданні, є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_8 може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та експертів у цьому кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Пред`явлена ОСОБА_8 підозра обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні та долученими до клопотання доказами, а саме:протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення, протоколом допиту потерпілого, протоколами допитів свідків, протоколом огляду предмету (відео запису), протоколами оглядів предметів та іншими доказами в сукупності.

Отже, слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_8 є громадянином Грузії, офіційно не працевлаштований, з середньою освітою, фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимий, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими, та у разі визнання його винним, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі від восьми до п`ятнадцяти років із конфіскацією майна, що, згідно з ч. 2 ст. 183 КПК України, дозволяє обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також уникнення ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме: підозрюваний не працевлаштований, не має постійного місця проживання, може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та експертів у цьому кримінальному провадженні, вчинити нові злочини.

Під час досудового слідства встановлено обставини, які слід врахувати при обранні запобіжного заходу, передбачені ст. 178 КПК України, а саме:

- вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним тяжкого злочину;

- тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні вказаних злочинів.

За таких обставин, наявні достатні підстави вважати, що обрання менш суворого запобіжного заходу до підозрюваного не запобігатиме наведеним ризикам.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 219 КПК України, досудове розслідування має бути завершене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:

1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;

2) щодо злочину, який спричинив загибель людини;

3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею;

4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України;

5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Враховуючи, що ОСОБА_8 вчинив злочин із застосуванням насильства та керуючись приписами ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне розмір застави не обирати.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дій слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 181, 194, 197, 395 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотанняслідчого СВ відділу поліції № 2 Одеського районного управління №1 Головного управління Національної поліції в Одеській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного в рамках кримінального провадження №0000126 від 28.01.2026 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, задовольнити.

Застосувати відносноОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів, але в межах строку досудового розслідування, тобто до 28.03.2026 року включно.

Строк дії запобіжного заходу обчислюється з моменту фактичного затримання ОСОБА_8 , тобто з 28.01.2026 року.

Розмір застави не визначати.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали складено та проголошено 03.02.2026 року о 13 год. 45 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1