У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 жовтня 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області - ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 , в інтересах якого діє представник-адвокат ОСОБА_4 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 , в інтересах якого діє представник-адвокат ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді із скаргою, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

В обґрунтування скарги посилається на те, що 10.09.2025 року ОСОБА_3 звернувся до Державного бюро розслідувань із заявою про вчинення кримінального правопорушення працівниками Берегівського районного відділу поліції ГУНИ в Закарпатській області, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України. В заяві про кримінальне правопорушення ОСОБА_3 чітко та послідовно виклав обставини, які свідчать про вчинення працівниками Берегівського районного відділу поліції ГУНИ в Закарпатській області кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України. Так, 01 вересня 2025 року ОСОБА_3 , керуючи автомобілем марки PEUGEOT, д.н.з. НОМЕР_1 та рухаючись з села Вилок в напрямку м. Берегово Закарпатської області по вулиці Ференца Ракоці в с. Мужієво, Берегівського району Закарпатської області, через раптове підвищення артеріального тиску та різке погіршення самопочуття, викликане нападом задишки через захворювання дихальних шляхів (бронхіальна астма, ускладнена хронічним обструктивним захворюванням легень) з`їхав близько 10 години з дороги узбіччям в канаву, розташовану біля житлового будинку № 127. Внаслідок даного з`їзду ним не було завдано жодної шкоди ні фізичним, ні юридичним особам. При з`їзді автомобіля PEUGEOT, д.н.з. НОМЕР_1 та в подальшому його витягування іншим транспортним засобом було пошкоджено лише його (автомобіля) нижню передню частину. Через приблизно 20 хвилин до місця події під`їхало двоє працівників Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області на службовому автомобілі марки Renault Duster (посади та ПІБ вказаних працівників знають в Берегівському РВП ГУНП в Закарпатській області, однак 03.09.2025 року відмовились надати їх адвокату ОСОБА_4 ). Після 11.00 години на місце події під`їхали ще два екіпажі поліцейських на службових автомобілях марки Renault Duster (посади та ПІБ вказаних працівників знають в Берегівському РВП ГУНП в Закарпатській області, однак 03.09.2025 року відмовились надати їх адвокату ОСОБА_4 ). Близько 11 години 40 хвилин поліцейським РВП ГУНП в Закарпатській області, який під`їхав в другому екіпажі на місце події було застосовано до ОСОБА_3 сльозогінний газ та за участі інших поліцейських - фізичну силу. ОСОБА_3 завалили на землю, руки зв`язали з-заді на стяжки, про що свідчать сліди на руках (фото додано до заяви про кримінальне правопорушення) та насильно закинули на заднє сидіння службового автомобіля Renault Duster, який приїхав на місце події першим. Буквально через хвилину, поліцейський, який обійшов службовий автомобіль Renault Duster, відчинив задні ліві двері (двері автомобіля з-заді водія), де була голова ОСОБА_3 ( ОСОБА_3 перебував в лежачому положенні на задньому сидінні вказаного автомобіля) застосував до нього (до ОСОБА_3 ) сльозогінний газ та умисно наніс йому руками декілька ударів в обличчя, розмістивши його примусово в положення сидячи. В подальшому, близько 12 години поліцейський, що приїхав пізніше (тобто приїхав не в першому екіпажі) на місце події, сідає до службового автомобіля поліції Renault Duster на заднє сидіння поруч з ОСОБА_3 . Вже під час руху вказаного автомобіля з місця події до Берегівського районного відділу поліції вказаний поліцейський умисно наніс ОСОБА_3 ще декілька ударів ліктем правої руки в голову. Внаслідок нанесених ударів ОСОБА_3 отримав тілесні ушкодження у вигляді: ЗЧМТ (струс головного мозку), перелом кісток носа та сильні набряки та гематоми навколо обох очей обличчя. Через отримані тілесні ушкодження ОСОБА_3 не зміг належно продовжити проходження служби в 27 Прикордонному загоні імені героїв Карпатської Січі та був госпіталізований 03 вересня 2025 року до Берегівської лікарні імені Бертолона Ліннера Берегівської міської ради. Згідно виписки із медичної карти стаціонарного хворого № 5201 в ОСОБА_3 струс головного мозку, перелом кісток носа, термічний опік рогівки і кон`юктивального мішка, запаморочення і порушення стійкості (копія виписки додана до заяви про кримінальне правопорушення). В подальшому ОСОБА_3 продовжив лікування на денному стаціонарі під наглядом сімейного лікаря, невропатолога, лора. Вважає, що 01 вересня 2025 року поліцейськими Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області було порушено вимоги закону України «Про Національну поліцію», зокрема статтю 6, згідно якої поліція у своїй діяльності керується принципом верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Також вважає, що після того, як руки ОСОБА_3 були зв`язані з-заді стяжками (сіткою для зв`язування), а він знаходився вже в службовому автомобілі поліції Renault Duster, беручи до уваги те, що ОСОБА_3 не вчиняв жодних протиправних дій, та й не міг їх вчиняти фізично, застосування до ОСОБА_3 - діючого військовослужбовця, поліцейськими Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області фізичної сили шляхом нанесення ударів в голову було незаконним та таким, що вчинено в перевищенням влади або службових повноважень. Викладені ОСОБА_3 у заяві про кримінальне правопорушення обставини підтверджено наступними доказами: - відеозаписами з камери відеонагляду, розміщеної на житловому будинку АДРЕСА_1 , наданих добровільно її власником на запит адвоката (відеозапис знаходиться в Шостому слідчому відділі (з дислокацією у м. Ужгород) ТУ ДБР у м. Львові); фотографіями рук та обличчя ОСОБА_3 (фотографії знаходяться в Шостому слідчому відділі (з дислокацією у м. Ужгород) ТУ ДБР у м. Львові); випискою з КНП «Берегівська лікарня імені Берголона Ліннера Берегівської міської ради» (копія виписки знаходиться в Шостому слідчому відділі (з дислокацією у м. Ужгород) ГУ ДБР у м. Львові). За необхідності, на вимогу слідчого судді зобов`язується надати невідкладно всі зазначені вище докази. Також, обставини, наведені в заяві ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення, можуть підтвердити численні свідки, зокрема: громадяни: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та інші. 17 жовтня 2025 року ОСОБА_3 отримано листа № 54040зкп-25/л/12-61-82131/25 від 03.10,2025 року за підписом заступника керівника Шостого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгород) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові (далі по тексту - Шостий слідчий відділ (з дислокацією у м. Ужгород) ТУ ДБР у м, Львові) ОСОБА_7 (копія листа та копія конверту додається, оригінали - в мене). З даного листа вбачається, що органом ДБР - Шостим слідчим відділом (з дислокацією у м. Ужгород) ТУ ДБР у м. Львові не внесено відомості до СРДР за ознаками злочину, передбаченого ст. 365 ч. 2 КК України. Вважає, що працівниками Шостого слідчою відділу (з дислокацією у м. Ужгород) ТУ ДБР у м. Львові було порушено порядок, який встановлений нормами Кримінального процесуального кодексу України. На підставі наведеного, просить визнати незаконною бездіяльність посадових осіб Шостого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгород) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення. Постановити ухвалу, якою зобов`язати слідчого уповноваженого на внесення відомостей до ЄРДР Шостою слідчою відділу ( з дислокацією у м. Ужгороді) ТУ Державного бюро розслідувань її м. Львів невідкладно внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 06 вересня 2025 року про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України за розпочати досудове розслідування.

Представник скаржника - адвокат ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, при цьому подав заяву, у якій просить розглянути скаргу їх участі та просить задовольнити таку.

Слідчий Шостого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) у судове засідання не з`явився, такий був належним чином повідомлений.

Розглянувши вказану скаргу та дослідивши додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Статтею 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального правопорушення, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, що кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Статтею 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Як випливає з матеріалів скарги, заявник звернувся до Державного бюро розслідувань із заявою про вчинення кримінального правопорушення працівниками Берегівського районного відділу поліції ГУНП в Закарпатській області, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України.

Ведення в центральному органі управління поліцією, міжрегіональних територіальних органах поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділах, головних управліннях Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві, територіальних (відокремлених) підрозділах (управліннях, відділах, відділеннях) поліції (далі органи (підрозділи) поліції) єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі заяви (повідомлення)) з використанням інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі ІТС ІПНП), регулюється Порядком ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженим Наказом Міністерства внутрішніх справ України 08 лютого 2019 року № 100, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 05 березня 2019 р. за № 223/33194.

Розділом ІІ Порядку встановлено, що прийняття заяв (повідомлень) незалежно від місця і часу їх учинення, повноти отриманих даних, особи заявника здійснює цілодобово, безперервно та невідкладно орган (підрозділ) поліції, до якого надійшла така інформація. Заяви (повідомлення) можуть бути усні або письмові: усні заяви (повідомлення) від осіб уповноважена службова особа органу (підрозділу) поліції або інший поліцейський, до повноважень якого це належить, вносить до протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію (додаток 2); під час особистого звернення заявника до органу (підрозділу) поліції із письмовою заявою (повідомленням) уповноважена службова особа органу (підрозділу) поліції її (його) приймає і реєструє. Особу, яка заявляє або повідомляє про кримінальне правопорушення, уповноважена службова особа органу (підрозділу) поліції або інший поліцейський попереджає про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення злочину, передбачену статтею 383 Кримінального кодексу України. Уповноважена службова особа на лицьовому боці письмових заяв (повідомлень), протоколів прийняття заяв про кримінальне правопорушення та іншу подію, рапортів поліцейських проставляє штамп реєстрації заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, форму якого наведено в додатку 3 до цього Порядку. Якщо заява (повідомлення) надійшла до органу (підрозділу) поліції під час особистого звернення заявника одночасно з її (його) реєстрацією в ІТС ІПНП або журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі - журнал ЄО) (додаток 4), уповноважена службова особа оформлює та видає заявникові талон-повідомлення ЄО про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію (додаток 5). Корінці талонів-повідомлень зберігаються в уповноваженої службової особи. Заява (повідомлення), що надходить телефоном за скороченим номером екстреного виклику поліції «102», реєструється в ІТС ІПНП з автоматичним присвоєнням порядкових номерів ЄО. Поліцейський незалежно від місця свого перебування в разі виявлення або отримання інформації про кримінальне правопорушення та іншу подію чи звернення до нього громадян із заявою (повідомленням) невідкладно повідомляє про це за скороченим номером екстреного виклику поліції «102» і зобов`язаний ужити заходів щодо запобігання правопорушенню, його припинення, рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, установлення і затримання осіб, які вчинили правопорушення, та охорони місця події. Поліцейський у разі самостійного виявлення з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, невідкладно, але не пізніше 24 годин рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки. За рішенням керівника органу (підрозділу) поліції або особи, яка виконує його обов`язки, відомості про виявлене кримінальне правопорушення уповноважена службова особа реєструє в ІТС ІПНП (журналі ЄО в разі тимчасової відсутності технічних можливостей унесення таких відомостей до ІТС ІПНП) та невідкладно, але не пізніше 24 годин реєстрації передаються: до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) або передання цих відомостей до органів (підрозділів) поліції нижчого рівня та їх внесення до ЄРДР; у міжрегіональних територіальних органах поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділах - до органів (підрозділів) поліції, на території обслуговування яких сталася така подія, для прийняття відповідних рішень та внесення до ЄРДР. Датою подання заяви (повідомлення) до органу (підрозділу) поліції вважається дата реєстрації такої заяви (повідомлення) в ІТС ІПНП (журналі ЄО).

Відповідно до листа заступника керівника Шостого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) ОСОБА_8 №54040зкп-25/п/12-61-82131/25 від 03.10.2025 року за результатом розгляду звернення та враховуючи положення ст. 216 КПК України, встановлено, що на теперішній час ознак кримінального провадження, підслідних ДБР, не вбачається. У зв`язку із викладеним, скеровує для проведення службової перевірки копію звернення ОСОБА_3 від 06.09.2025. Про результати розгляду заяви просить проінформувати заявника та ТУ ДБР у м. Львові у передбачений законодавством строк, та у разі встановлення достатніх даних про вчинення кримінального правопорушення, підслідного ДБР, згідно ч. 4 ст. 216 КПК України, просить інформувати Територіальне управління ДБР у місті Львові у встановленому КПК України порядку невідкладно.

Наказом Генерального прокурора України від 30.06.2020 № 298 затверджене Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення. Відповідно до Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 69 від 17 серпня 2012 року прокурори, слідчі приймають рішення щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань з приводу заяв, які містять відомості про кримінальні правопорушення. Ця вимога і обов`язок щодо внесення таких даних до Єдиного реєстру досудових розслідувань передбачені ст.214 КПК України.

Вищий спеціалізований суд з розгляду цивільних та кримінальних справ зазначає, що якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст.284 КПК.

Як встановлено слідчим суддею, станом на день розгляду даної скарги жодних дій, спрямованих на внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення та здійснення досудового розслідування не вчинено, та дані про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за вказаною заявою ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення, відсутні.

Відповідно до ч. 1, 2, 4 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Приписи частини четвертої статті 214 Кримінального процесуального кодексу мають імперативний характер, вони прямо і безальтернативно зобов`язують реєструвати заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення з унесенням інформації згідно частини п`ятої цієї статті. Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Враховуючи наведені положення законодавства, відомості до ЄРДР вносяться, якщо відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, які відповідають вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мають короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Тобто, вищезазначені норми закону зобов`язують прокурора, у т.ч. керівника прокуратур; керівників органів досудового розслідування; дізнавачів, слідчих, у разі надходження заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про зобов`язання вчинити певну дію.

Слідчий суддя не бере до уваги лист першого заступника Шостого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді), згідно якого за результатом розгляду вказаного звернення та враховуючи положення ст.216 КПК України, встановлено, що на теперішній час ознак кримінального провадження, підслідних ДБР, не вбачається, оскільки такі можуть бути встановлені/не встановлені в рамках розслідування крмінального правопорушення.

Виходячи з наведених обставин, а також враховуючи, що розгляд справи у відповідності до положень ст. 22 КПК України відбувається на засадах змагальності, тоді як суб`єкт бездіяльності не надав слідчому судді відомостей щодо виконання вимог ст. 214 КПК України, слідчий суддя вважає наявними підстави для зобов`язання уповноваженої особи внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві ОСОБА_3 від 06.10.2025 року.

У контексті вищенаведеного, слідчий суддя констатує, що слідчий, отримавши заяву про кримінальне правопорушення, зобов`язаний здійснити дії щодо внесення відомостей про кримінальне правопорушення за відповідною заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань, після чого вживати заходів щодо передачі кримінального провадження.

Відповідно до ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Відповідно до ч. 3 ст. 307 КПК України положення частини третьої статті 307 щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), згідно з Рішенням Конституційного Суду № 4-р(II)/2020 від 17.06.2020.

Керуючись ст. ст. 214, 303, 304, 306, 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу задовольнити.

Зобов`язати уповноважену особу Шостого слідчого відділу ТУ ДБР у м. Львові (з дислокацією у м. Ужгороді) внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, викладені в заяві ОСОБА_3 від 06.09.2025, у відповідності до ст. 214 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1