Провадження № 1-кс/712/5160/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2025 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000158 від 04.07.2025 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Шабастівка Уманського (колишнього Монастирищенського) району Черкаської області, який зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, національність українець, вдівець, раніше не судимий, підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 1141, ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 3692 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

До Соснівського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносноОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що згідно з матеріалами досудового розслідування, мешканець с. Нове Місто Монастирищенської міської громади Уманського району Черкаської області громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , достовірно знаючи, що з 24.02.2022 по сьогоднішній день в Україні діє воєнний стан і проводиться загальна мобілізація, що діяльність територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки (ТЦК та СП) щодо здійснення мобілізаційних заходів викликала широкий резонанс у суспільстві, в тому числі і серед осіб, які мають намір ухилитися від мобілізації або не виявляють бажання бути призваними на військову службу, перебуваючи на посаді лікаря-офтальмолога КНП «Монастирищенська багатопрофільна лікарня», входячи до складу військо-лікарської комісії, та будучи у зв`язку із займаними посадами обізнаним про порядок отримання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації за станом здоров`я, у серпні 2025 року, діючи умисно, з корисливих мотивів, за грошову винагороду сприяв мешканцю Уманського району Черкаської області громадянину України ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні умисних дії, спрямованих на отримання військовозобов`язаною особою відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації за станом здоров`я.

Зокрема, у серпні 2025 року ОСОБА_5 за грошову винагороду у 200 (двісті) доларів США сприяв ОСОБА_7 у вчиненні умисних дій, спрямованих на ухилення військовозобов`язаним мешканцем Уманського району Черкаської області ОСОБА_8 від мобілізації та проходження військової служби, чим надав пособництво у перешкоджанні законній діяльності ЗСУ щодо оборони України, захисту її суверенітету, територіальної цілісності і недоторканності, а саме діяльності структурного підрозділу, який входить у систему ЗСУ ІНФОРМАЦІЯ_3 щодо здійснення заходів з поповнення мобілізаційного ресурсу держави і подальшого доукомплектування ЗСУ.

Своїми умисними діями ОСОБА_5 вчинив злочин, передбачений ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 1141 КК України.

Окрім того, ОСОБА_5 у серпні 2025 року, діючи умисно, з корисливих мотивів, за грошову винагороду сприяв ОСОБА_7 у отриманні неправомірної вигоди за здійснення впливу на прийняття рішення працівником ІНФОРМАЦІЯ_4 , який, відповідно до підпункту г) п. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» є особою, уповноваженою на виконання функцій держави чи місцевого самоврядування, стосовно оформлення військовозобов`язаній особі ОСОБА_9 відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації за станом здоров`я.

Зокрема, ОСОБА_7 , надавши обіцянку ОСОБА_9 за грошову винагороду у сумі 3000 (три тисячі) доларів США здійснити вплив на прийняття рішення невстановленим працівником ІНФОРМАЦІЯ_3 , одержав від ОСОБА_9 неправомірну вигоду та, діючи за попередньою змовою з лікарем-окулістом КНП «Монастирищенська багатопрофільна лікарня» ОСОБА_5 , фактично здійснив такий вплив за прийняття невстановленим працівником ІНФОРМАЦІЯ_3 рішення про відстрочку від призову ОСОБА_9 на військову службу під час мобілізації за станом здоров`я.

Таким чином, ОСОБА_5 сприяв ОСОБА_7 у вчиненні умисних дій, спрямованих на одержання останнім від ОСОБА_9 неправомірної вигоди за здійснення впливу на прийняття невстановленим працівником ІНФОРМАЦІЯ_3 рішення про відстрочку від призову ОСОБА_9 на військову службу під час мобілізації за станом здоров`я.

Своїми умисними діями ОСОБА_5 вчинив злочин, передбачений ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 3692 КК України

08.10.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів передбачених ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 1141, ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 3692 КК України.

Причетність ОСОБА_5 до інкримінованих злочинів повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: даними протоколів проведених НС(Р)Д № 45/205т від 13.08.2025, № 45/381т від 09.09.2025, № 45/382т від 09.09.2025, № 45/383т від 09.09.2025, № 45/384т від 09.09.2025, № 45/373т від 22.08.2025, № 45/374т від 04.09.2025; протоколом обшуку від 08.10.2025 за місцем мешкання ОСОБА_5 ; протоколом допитів свідка ОСОБА_9 від 07.08.2025 та від 08.10.2025; іншими матеріалами кримінального провадження.

На теперішній час є достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 , знаходячись на волі:

- буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України);

- незаконно впливатиме на свідків у вказаному кримінальному провадженні (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України);

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України);

- може вчинити інші злочини чи продовжити злочини, у яких підозрюється (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Зазначені ризики існують, оскільки:

- орган досудового розслідування володіє вагомими доказами, які вказують на винуватість ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому злочинів;

- ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за які передбачено покарання строком від 5 до 8 років позбавлення волі;

- на теперішній час в Україні введено указом Президента України воєнний стан, в умовах якого вчинення ОСОБА_5 інкримінованих йому злочинів набуває особливо небезпечного характеру;

- на сьогоднішній день встановлюються факти причетності ОСОБА_5 до сприяння іншим військовозобов`язаним мешканцям Уманського району в ухиленні від проходження військової служби шляхом отримання відстрочки за станом здоров`я, які у подальшому можуть бути допитані як свідки, і на яких, з метою уникнення відповідальності, ОСОБА_5 може здійснювати вплив;

- у зв`язку із займаною посадою члена військово-лікарської комісії КНП «Монастирищенської багатопрофільної лікарні» ОСОБА_5 , виписуючи фіктивні діагнози, може продовжувати сприяти іншим військовозобов`язаним мешканцям Уманського району в ухиленні від проходження військової служби шляхом отримання відстрочки за станом здоров`я шляхом

- будучи особою старшою за 60 років, ОСОБА_5 , перебуваючи на волі з метою переховування від органів досудового розслідування і суду та уникнення відбування покарання може здійснити спроби виїхати за кордон.

Таким чином, органом досудового розслідування, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, встановлено наявність обґрунтованих ризиків передбачених п.п. 1, 3-5 ч. 1 ст. 177 КПК України і обставин, які підтверджують ці ризики, а також установлено, що лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти переліченим ризикам, що не здатен забезпечити інший більш м`який запобіжний захід.

Окрім того, 24.02.2022 Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» через військову агресію рф проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено в Україні воєнний стан із 05 год 30 хв 24.02.2022 строком на 30 діб. У подальшому на підставі відповідних Указів Президента України, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією рф, воєнний стан на території України неодноразово продовжувався та постійно діє з 24.02.2024 по сьогоднішній день. Так, на теперішній час, на підставі Указу Президента України від 14.07.2025 № 478/2025, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією рф, воєнний стан на території України неодноразово продовжувався та діє на сьогоднішній день до 05 год 30 хв 05.11.2025.

Слідчий в клопотанні вказує, що беручи до уваги викладене, враховуючи тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному ОСОБА_5 , з метою запобігання спробам підозрюваного: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у вказаному кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення або перешкоджати досудовому розслідуванню іншим шляхом, що зазначено у п.п. 1, 3-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тому на даний час є необхідним застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий підтримали клопотання та просили застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення підозрюваному розміру застави.

Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував проти клопотання слідчого. Просив відмовити у обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою постільки підозра є необґрунтованою та ризики, які зазначено прокурором ніяким чином не доведені.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні проив не застосовувати до нього запобіжний захід тримання під вартою.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя робить наступні висновки.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У провадженні Слідчого відділу УСБУ в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000158 від 04.07.2025, ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 1141, ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 3692 КК України.

08.10.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів передбачених ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 1141, ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 3692 КК України.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Слідчий в своєму клопотанні зазначає, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_10 є запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у вказаному кримінальнму провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинення інших злочинів чи продовжити злочини у яких підозрюється.

Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.

Слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у п. 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку, не вирішуючи питання щодо правильності кваліфікації дій підозрюваного, вважає, що наявні у провадженні докази свідчать про обґрунтованість підозри підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки об`єктивно зв`язують його з ним, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане правопорушення.

Як вбачається з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних засобів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Слідчий суддя, з`ясовуючи наявність зазначених слідчим ризиків, виходить з наступного.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини рішення «Бекчиєв проти Молдови», § 58, ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

Аналізуючи ризик переховування від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)).

Оцінюючи ризик переховування ОСОБА_5 від слідства та суду з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що вивченням даних про особистість підозрюваного встановлено, що підозрюваний раніше не судимий, має постійне місце реєстрації та проживання, офіційно працює, має на утриманні особу похилого віку, який потребує стороннього догляду, характеризується виключно позитивно, неодноразово нагороджувався грамотами. При таких обставинах вважаю що до ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 2 місяці, із встановленням заборони залишати місце проживання у визначений час, оскільки у такий спосіб буде забезпечено пропорційність дотримання балансу між гарантіями виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків, дотриманням належної поведінки, усуненням негативних ризиків для кримінального провадження та необхідністю недопущення зайвого втручання у приватне життя.

Вказаний вид запобіжного заходу не є найжорстокішим згідно положень КПК України та такий, який є співмірним із тяжкістю та суттю кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа. Жоден більш м`який запобіжний захід, на думку судді не може запобігти вищевказаним ризикам.

Крім того, вважаю за необхідне покласти на ОСОБА_5 ряд процесуальних обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 181, 193-196, КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 2 місяці, тобто до 26 грудня 2025 року включно, але в межах строку досудового розслідування, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

На час дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першим викликом;

- повідомляти прокурора чи суд про своє місце перебування, зміну місця свого проживання на іншу адресу та зміну контактного номеру телефону;

- не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- заборонити спілкування із свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

В період введення воєнного стану на території України дозволяти підозрюваному ОСОБА_5 , після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 15 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатись із визначеного місця проживання з метою перебування в укритті.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що невиконання покладених на нього слідчим суддею обов`язків може бути підставою для зміни запобіжного заходу на більш суворий.

Копію ухвали суду вручити підозрюваному ОСОБА_5 , негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а підозрюваному, який перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Повний текст ухвали складено 29.10.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1