У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2025 р. м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Солом`янського районного суду м. Києва клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000020, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.11.2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 229 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

19 листопада 2025 року до суду надійшло клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000020, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.11.2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 229 КК України.

19 листопада 2025 року (на підставі протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 19 листопада 2025 року) клопотання та додані до нього документи були передані в провадження слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що детективами Територіального управління БЕБ у Київській області розслідується кримінальне провадження № 0000020 від 29.11.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 229 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що група осіб, на території Київської області здійснюють незаконне використання товарного знаку продовольчої продукції, чим завдали збиток власнику торгової марки. Встановлено, що група осіб на території Київської області, з метою реалізації свого злочинного умислу налагодили схему із виготовлення, зберігання з метою збуту, а також збут продукції з ознаками підробки (пластівці вівсяні) торгової марки «H.J. Bruggen KG». Так встановлено, що на території Київської області діє група осіб, яка здійснює виготовлення підробленої продукції з використанням найменування товарного знаку вівсяних пластівців «H.J. Bruggen KG», а також інших відомих торгових марок: «Верес», «Аквамарин», «Бабусин продукт», «Bonduelle» та інших різновидів харчової продукції, а саме сонячної олії, згущеного молока, оцту, приправ, тощо, які в подальшому реалізуються через мережу роздрібних торгових точок на території м. Києва та Київської області. Таким чином незаконно використовує найменування товарних знаків відомих брендів чим завдає збитків останнім у великих розмірах. Реалізація вказаної продукції відбувається через торгові точки, розташовані на продовольчих ринках Київської області та м. Києва. При цьому, ймовірне місце виробництва та оптового збуту даної продукції знаходиться за адресою: АДРЕСА_3. Також встановлено, компанію через яку ймовірно здійснюється виготовлення та реалізація вказаної продукції, а саме: ПП « Торговий дім Юр`єв ». Допитано в якості представника потерпілого ОСОБА_5 , який повідомив, що діє за дорученням компанії «H.J. Bruggen KG», якій належать права на торговельну марку «H.J. Bruggen KG», зокрема на продукцію - вівсяні пластівці. За його словами, наразі на території м. Києва та Київської області фіксується поява у роздрібній торгівлі товару з маркуванням «H.J. Bruggen KG», ціна якого є значно нижчою за вартість, за якою продукцію реалізує офіційний імпортер. Наявність таких демпінгових цін може свідчити про продаж значного обсягу фальсифікованих вівсяних пластівців невідомого виробництва. Згідно з висновками фахівців із порівняльної ідентифікації продукції «H.J. Bruggen KG», зазначені вівсяні пластівці не виготовлені цією компанією, а є продукцією невстановленого походження та сумнівної якості. Крім цього, допитано в якості свідка ОСОБА_6 , який повідомив, що на постійній основі придбавав продукцію компанії «H.J. Bruggen KG», а саме вівсяні пластівці, які є якісними та мають високі смакові характеристики. Зазначену продукцію він зазвичай купував у мережевих магазинах, а іноді на ринках та у невеликих продуктових маркетах. Після чергових покупок свідок звернув увагу, що продукція, придбана на ринках чи у невеликих магазинах, відрізняється за смаком від тієї, що реалізується у великих торговельних мережах. Зокрема, він придбав дві упаковки вівсяних пластівців зазначеної марки у магазині та помітив, що упаковки відрізняються між собою за кольором, товщиною паперу, а також містять написи з характеристиками іншою мовою. Під час споживання свідок встановив, що смакові якості цієї продукції відрізняються від оригінальної продукції компанії «H.J. Bruggen KG». До групи осіб, які причетні до вказаного кримінального правопорушення причетний ОСОБА_7 , який виконує роль організатора злочинної діяльності, направленої на виготовлення підробленої продукції з подальшим незаконним використанням найменування товарного знаку вівсяні пластівці марки «H.J. Bruggen KG» та здійснює керівництво протиправною схемою, надає вказівки підпорядкованим особам та фактично є кінцевим власником отриманих грошових коштів, здобутих від вчинення злочинної діяльності. Також, до вказаного кримінального правопорушення причетна ОСОБА_8 , яка виконує функцію помічника організатора та здійснює комунікацію з суб`єктами господарської діяльності - постачальниками продукції, контролює роботу менеджерів, логістів, працівників складу. Додатково встановлено осіб ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , які також причетні до вчинення вказаної протиправної діяльності, направленої на виготовлення підробленої продукції з найменуванням товарного знаку вівсяних пластівців «H.J. Bruggen KG». Окрім того, встановлено, що зазначена група осіб здійснює виготовлення та реалізацію підробленої продукції з використанням упаковки та коробок із нанесеними зображеннями різних торговельних марок, які виготовляються на підприємствах міста Біла Церква Київської області. Постачальником коробок для підробленої продукції із зазначенням найменувань різних торговельних марок, у тому числі «H.J. Bruggen KG», є ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який займається виробництвом гофрованого паперу та картону, а також паперової і картонної тари. Крім цього, встановлено, що виготовлення упаковки та етикеток для підробленої продукції здійснює ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який виконує роль посібника та є афілійованою особою ОСОБА_7 . За вказівкою останнього він виконує замовлення через рекламно-поліграфічний центр « ІНФОРМАЦІЯ_3 », розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначений центр зареєстрований на ФОП ОСОБА_13 , доньку ОСОБА_12 . Також проведеними слідчими (розшуковими) заходами встановлено, що місця збуту (реалізації) підробленої продукції під найменуванням різних торгових марок, зокрема « H.J. Bruggen KG », розташовані на території Волинської оптово-роздрібної плодоовочевої бази міста Києва та на ринку «Столичний». Доставка підробленої продукції до роздрібних торгових точок на території м. Києва та Київської області здійснюється за допомогою наступних вантажних автомобілів: «Mercedes-Benz 609 D», д.н.з. НОМЕР_1 , який належить на праві власності ОСОБА_7 ; «Mercedes-Benz ATEGO 1518L», д.н.з. НОМЕР_2 , який належить на праві власності ОСОБА_9 ; «Mercedes-Benz ATEGO», д.н.з. НОМЕР_3 , vin: НОМЕР_4 , який належить на праві власності ОСОБА_7 «MAN 18.225», д.н.з. НОМЕР_5 , який належить на праві власності ОСОБА_7 . Встановлено, що зазначеною групою осіб здійснюється виготовлення та реалізація підробленої продукції з товарним знаком « ІНФОРМАЦІЯ_4 », використовуючи при цьому офісні та складські приміщення, розташовані за адресою: АДРЕСА_3. В рамках досудового розслідування проведено комплекс НСРД, за результатами яких задокументовано злочинну діяльність наступних осіб: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . За розподіленими обов`язками між учасниками групи контролює та координує її роботу. Розподіляє ролі та грошові кошти між учасниками угруповання, здійснює керівництво протиправною схемою, надає вказівки підпорядкованим особам та фактично є кінцевим власником отриманих у результаті зазначеної протиправної діяльності грошових коштів. Крім того, ОСОБА_7 надає вказівки ОСОБА_8 щодо відвантаження підробленої продукції на адресу замовників, контролює кількість продукції та залишки на складі, а також комунікує з іншими учасниками групи щодо залишків сировини, кількості виготовленої підробленої продукції, упакувань та сформованих листів замовлень. ОСОБА_8 спілкується із суб`єктами господарювання та пропонує їм придбати готову підроблену продукцію, а також підтримує зв`язок із постачальниками сировини. ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 . За розподіленими обов`язками між учасниками групи виконує функцію помічника організатора, здійснює комунікацію із суб`єктами господарської діяльності, у тому числі з постачальниками продукції (сировини), яку використовують для подальшого незаконного виготовлення продукції з найменуванням товарного знаку «H.J. Bruggen KG», контролює роботу менеджерів, логістів та працівників складу, зокрема під час виготовлення та реалізації підробленої продукції. ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_7 . За розподіленими обов`язками між учасниками групи виконує роль фасувальниці «підробленої» продукції, а також функції менеджера. Здійснює комунікацію із суб`єктами господарської діяльності - замовниками підробленої продукції, формує листи замовлення та надає їх працівникам складу та логістам для подальшої реалізації через мережу дрібних торгових точок на території м. Києва та Київської області. Також виконує фасування готової підробленої продукції. ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_8 . За розподіленими обов`язками між учасниками групи виконує функцію робітника, який здійснює виготовлення (фасування) підробленої продукції з найменуванням товарного знаку «H.J. Bruggen KG» безпосередньо у складському приміщенні та звітує перед ОСОБА_7 та ОСОБА_8 щодо виготовленої продукції. ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . За розподіленими обов`язками між учасниками групи є керівником підприємства, де виготовляються коробки з фірмовим найменуванням марки «H.J. Bruggen KG», у яких транспортується підроблена продукція. Спілкується із ОСОБА_7 щодо обсягів замовлення та кількості коробок. Крім того, ОСОБА_7 особисто проводить зустрічі з ОСОБА_11 та самостійно завантажує коробки в автомобіль. ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . За розподіленими обов`язками між учасниками групи виконує роль посібника та є афілійованою особою ОСОБА_7 . За його вказівкою виконує замовлення за допомогою рекламно-поліграфічного центру «ІНФОРМАЦІЯ_3», розташованого за адресою: АДРЕСА_1. Здійснює комунікацію із ОСОБА_7 щодо виготовлення упаковки для підробленої продукції та нанесення на неї фірмового зображення торгової марки «H.J. Bruggen KG». Крім цього, відповідно до висновку спеціаліста компанії «H.J. Bruggen KG» встановлено, що під час порівняльного аналізу оригінальної продукції даної торгової марки з продукцією, придбаною свідком ОСОБА_6 , виявлено розбіжності в інформації на упаковці, зокрема у шрифтах та тексті, їх розташуванні, а також різний колір етикетки, що свідчить про ознаки підробки. Також, відповідно до висновку експерта за результатами проведення експертизи у сфері інтелектуальної власності, встановлено, що позначення «Bruggen», що наявні на зразках готової продукції (її упаковці), добровільно наданих свідком ОСОБА_6 і зафіксованих у протоколі огляду, є настільки схожими на торговельну марку «Bruggen», зареєстровану за міжнародною реєстрацією № НОМЕР_12, що їх можна сплутати. Таким чином, зазначена група осіб, усвідомлюючи заборону на зайняття такою діяльністю в Україні та протиправний характер своїх дій, спрямованих на незаконне використання знаку для товарів і послуг і фірмового найменування, завдає матеріальну шкоду правовласнику торговельної марки «H.J. Bruggen», право інтелектуальної власності на яку належить компанії «H.J. Bruggen KG», вчиняючи кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 229 КК України. 13.11.2025 на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва, в ході проведення обшуку приміщення за адресою: АДРЕСА_2 , яка відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта на праві власності належить ОСОБА_16 та якою користується ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , виявлено та вилучено мобільний телефон Redmi Note ІМЕІ: НОМЕР_6 , ІМЕІ2: НОМЕР_7 , S/N НОМЕР_8 та банківська картка АТ КБ ПриватБанк, Універсальна НОМЕР_9 . Виявлені та вилучені речі та документи підтверджують факт незаконної діяльності осіб, які причетні до вчинення вказаного кримінального правопорушення та будуть предметом дослідження в ході проведення експертизи. Вилучені речі, на виконання вимог ст. 91 КПК України, будуть сприяти встановленню обставин (розміру збитків Державі, причетність певних осіб до незаконної діяльності) скоєння кримінального правопорушення. Відповідно до ч.7 ст.236 КПК України вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном. Відповідно до ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено. Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли ї надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту. Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті. Постановою детектива від 14.11.2025 виявлені та вилучені під час обшуку речі та документи визнані речовим доказом у даному кримінальному провадженні. З метою збереження вилучених речей та документів, які визнані речовим доказом по кримінальному провадженню, запобіганню можливості їх приховуванню, псуванню, знищенню, перетворенню, відчуження, що буде мати негативні наслідки для кримінального провадження, виникла необхідність у накладенні на них арешту. Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що вона відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Згідно з ч. 4 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за ціною, вищою чи нижчою за ринкову вартість, і знала або повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій з ознак, передбачених пунктами 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України. Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна. Відповідно до вимог ч.1 п.4 ст. 96-2 КК України відносно майна, якщо воно було підшукане, виготовлене, пристосоване або використане як засіб чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення, застосовується спеціальна конфіскація. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Відповідно до вимог ч. 5 ст. 171 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, клопотання про арешт вилученого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна. Відповідно до вимог ч. 7 ст. 115 КПК України, якщо закінчення строку, який обчисляється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день. Беручи до уваги те, що вилучені вищевказані речі, відповідно до ст. 98 КПК України, являються речовими доказами, з метою забезпечення збереження речових доказів, просив накласти арешт на виявлені та вилучені в ході обшуку приміщення розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , яка відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта на праві власності належить ОСОБА_16 та якою користується ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , виявлено та вилучено мобільний телефон Redmi Note ІМЕІ: НОМЕР_6 , ІМЕІ2: НОМЕР_7 , S/N НОМЕР_8 в якому міститься інформація щодо протиправної діяльності осіб, які причетні до вказаного злочину та банківська картка АТ КБ ПриватБанк, Універсальна НОМЕР_9 належні ОСОБА_17 ..

В судове засідання прокурор не з`явився, 04 грудня 2025 року надав слідчому судді заяву у якій просить розгляд клопотання здійснити за його відсутності, клопотання підтримує, просить його задовольнити; надав додаткові докази до матеріалів справи.

Третя особа стосовно майна якої вирішується питання про арешт в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлена належним чином. 03 грудня 2025 року до слідчого судді надійшла заява у якій ОСОБА_10 просить розгляд клопотання провести за її відсутності.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали у їх сукупності, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Як вбачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні №0000020, 29.11.2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено кримінальне провадження з правовою кваліфікацією за ч. 3 ст. 229 КК України; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення: група осіб на території Київської області здійснюють незаконне використання товарного знаку вівсяних пластівців чим завдано збитки власнику торгової марки у особливо великому розмірі, а саме 4 400 000 грн.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 29 жовтня 2025 року (справа №760/29913/25), клопотання старшого детектива відділу детективів Підрозділу детективів (на правах Управління) Територіального управління БЕБ у Київській області ОСОБА_18 , погодженого із прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про надання дозволу на проведення обшуку в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000020 від 29.11.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 229 КК України, - задоволено частково; надано дозвіл старшому детективу відділу детективів Підрозділу детективів (на правах Управління) Територіального управління БЕБ у Київській області ОСОБА_19 , та детективам слідчої групи (групи детективів) у даному кримінальному проваджені №0000020 від 29.11.2024, на проведення обшуку житлового приміщення, за адресою: АДРЕСА_2 , що на праві власності належить ОСОБА_16 , РНОКПП НОМЕР_10 , та де фактично проживає ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , з метою виявлення та вилучення предметів, речей та документів, а саме: комп`ютерної техніки, обладнання, за допомогою яких здійснюється облік та продаж контрафактної продукції, системних блоків персональних комп`ютерів (СБПК), планшетів, моноблоків (настільні ПК), ноутбуків (ППК), серверного обладнання та іншої комп`ютерної техніки, носіїв електронної інформації (флеш-карти будь-якого формату, USB-носіїв, носіїв на жорстких магнітних дисках (HDD), носіїв на твердотільних дисках (SSD), зовнішніх переносних пристроїв зберігання інформації, бездротові (WI-FI) та дротові (WAN) маршрутизатори (роутери), мережеві комутатори, мережеві адаптери; мобільних терміналів, сім-карт, засобів комутації, телекомунікаційного та іншого обладнання, в тому числі пристроїв та приладів, які забезпечують SIP, IP-телефонію та VoIP телефонію, пристроїв та приладів, які забезпечують доступ до локальної мережі, всесвітньої інформаційної системи загального доступу Інтернет та документів щодо права доступу до мереж зв`язку, оплати за їх використання; банківських платіжних карток та інших засобів доступу до рахунків, що використовуються для переказу коштів, документації чи чорнових записів із відомостями щодо переліку третіх осіб із їхніми персональними банківськими даними, ключів доступу до систем Інтернет-банкінгу; продукції з ознаками фальсифікації, у тому числі торгових марок: «H.&J. Bruggen», «Верес», «Аквамарин», «Бабусин продукт», «Bonduelle» та інших; оригінали та копії документів (договори, накладні, акти замовлення, ТТН, чеки) стосовного реалізації продукції торгової марки «H.&J. Bruggen»; матеріальних носіїв інформації, фінансово-господарської документації щодо розрахунків з клієнтами за замовлення фальсифікваної продукції; зошитів, щоденників, записних книжок, блокнотів та книг, що містять друковані та рукописні записи, чорнові записи, що містяться у блокнотах, записниках, зошитах тощо, чорнова бухгалтерія, технічні засоби із програмним забезпеченням, що використовуються для ведення бухгалтерського обліку, податкового обліку, формування і подання податкової та іншої звітності; в іншій частині клопотання відмовлено (а.с. 19 - 21).

Відповідно до Протоколу обшуку від 13 листопада 2025 року, у ході проведення обшуку приміщення розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , виявлено та вилучено: мобільний телефон Redmi Note ІМЕІ: НОМЕР_6 , ІМЕІ2: НОМЕР_7 , S/N НОМЕР_11 та банківську картку АТ КБ ПриватБанк, Універсальна НОМЕР_9 (а.с. 16 - 18).

Постановою про визнання речових доказів від 14 листопада 2025 року визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000020 від 29.11.2024 року наступні речі, зокрема: мобільний телефон Redmi Note ІМЕІ: НОМЕР_6 , ІМЕІ2: НОМЕР_7 , S/N НОМЕР_8 та банківську картку АТ КБ ПриватБанк, Універсальна НОМЕР_9 належні ОСОБА_17 (а.с. 22 - 29).

Також, слідчим суддею було досліджено додані прокурором до матеріалів справи витяг Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні №0000020, Заяву про вчинення кримінального правопорушення, Рапорт про виявлене кримінальне правопорушення, Протокол допиту представника потерпілого від 26 грудня 2024 року, Протокол допиту свідка ОСОБА_6 від 14 січня 2025 року, Протокол огляду від 14 січня 2025 року, Рапорт, Постанову про уточнення постанови про призначення судової експертизи у сфері інтелектуальної власності (експертиза спеціальність 13.6) від 19 вересня 2025 року, Висновок експерта від 23 вересня 2025 року №СЕ-19/104-25/36654-ІВ, Протоколи про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій (спостереження за місцем) від 18 березня 2025 року, Протоколи про результати проведення слідчих (розшукових) дій (зняття інформації з електронних комунікаційних мереж) від 21 липня 2025 року, Протоколи про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій (спостереження за річчю) від 21 липня 2025 року, Протоколи про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій (спостереження за особою) від 21 липня 2025 року, Протоколи про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії (установлення місцезнаходження місцезнаходження радіоелектронного засобу) від 21 липня 2025 року, Рапорти, Протокол допиту представника потерпілого ОСОБА_20 від 17 листопада 2025 року, Протокол допиту представника потерпілого ОСОБА_21 від 18 листопада 2025 року, Протокол допиту представника потерпілого ОСОБА_22 від 20 листопада 2025 року.

Таким чином, слідчим суддею було встановлено, що до клопотання додані копії документів, що підтверджують обставини, викладені у клопотанні.

Згідно до ч. ч. 1, 2 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Як вбачається з ч. 1 ст. 168 КПК України, тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208, 298 - 2 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 2 статті 173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

З матеріалів клопотання та доданих до нього документів вбачається що майно, яке було вилучено 13 листопада 2025 року, у ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_2 , а саме: мобільний телефон Redmi Note ІМЕІ: НОМЕР_6 , ІМЕІ2: НОМЕР_7 , S/N НОМЕР_8 в якому міститься інформація щодо протиправної діяльності осіб, які причетні до вказаного злочину та банківська картка АТ КБ ПриватБанк, Універсальна НОМЕР_9 , було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000020 від 29.11.2024 року.

Прокурор звернувся до слідчого судді у строки, встановлені ч. 5 ст. 171 КПК України.

Таким чином, слідчим суддею встановлено, що існують підстави, визначені у ч. 2 ст. 170 КПК України, для задоволення клопотання слідчого та накладення арешту на зазначене вище майно з метою збереження речових доказів.

Тож, клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000020, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.11.2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 229 КК України, та додані до нього матеріали, містять у собі підстави, у зв`язку з якими необхідно здійснити арешт майна на вилучені речі та конкретизовано майно, що належить арештувати, тобто клопотання оформлене відповідно до вимог ст.171 КПК України.

Враховуючи викладене, а також виправдані інтереси держави, пов`язані з порушенням загальносуспільних інтересів, з урахуванням введеного в Україні воєнного стану, принципу розумності та співрозмірності, слідчий суддя приходить до переконання, що незастосування даного заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до зникнення або втрати майна, зазначеного у клопотанні прокурора, що визнано речовим доказом, чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню та зашкодити інтересам держави.

Керуючись ст. ст. 98, 167, 170 - 175, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання відділу нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000020, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.11.2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 229 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт (з забороною користування та розпорядження) на майно, яке було вилучено 13 листопада 2025 року, у ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_2 , а саме: мобільний телефон Redmi Note ІМЕІ: НОМЕР_6 , ІМЕІ2: НОМЕР_7 , S/N НОМЕР_8 та банківську картку АТ КБ ПриватБанк, Універсальна НОМЕР_9 , які належать ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_7 ,

Копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, фізичній або юридичній особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт, підозрюваному, захиснику. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надсилається їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду. У разі якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту оголошення. Подання апеляційної скарги не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1