ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 187/1921/25
УХВАЛА

"30" грудня 2025 р. смт. Петриківка

Петриківський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 та його захисника ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому судовому засіданні в селищі Петриківка в залі суду кримінальне провадження № 0000747 від 25.07.2025 відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на території України не зареєстрованого; доставленого в Україну в порядку видачі осіб, які вчинили кримінальне правопорушення (екстрадиція) з ФР Німеччина, утримується під вартою в ДУ «Закарпатська установа виконання покарань № 9»,

за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 257, ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст. 289 Кримінального Кодексу України,-

В С Т А Н О В И В :

17.11.2025 до Петриківського районного суду Дніпропетровської області зі Дніпропетровської обласної прокуратури надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесений до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000747 відносно ОСОБА_6 , за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 257, ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст. 289 Кримінального Кодексу України.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_6 заявив клопотання про призначення йому перекладача, оскільки володіє російською та вірменською мовами, а українською не володіє.

Захисник ОСОБА_7 клопотання обвинуваченого підтримала.

Прокурор ОСОБА_5 проти задоволення клопотання обвинуваченого заперечував, оскільки вважає такі дії спробою затягнути судовий розгляд. Суду пояснив, що на стадії досудового розслідування та судового провадження обвинувачений отримував процесуальні документи на українській мові та клопотань про їх переклад не заявляв. Більше того на вказаних стадіях кримінального провадження ним особисто направлялися заяви, скарги та клопотання на українській мові.

Заслухавши думку учасників процесу, суд дійшов наступного висновку.

Участь перекладача у кримінальному провадженні зумовлена конституційною засадою рівності перед законом і судом (ч. 2 ст.24 Конституції України, ст.10 КПК), за якою, серед іншого, не допускається привілеїв чи обмежень (в т. ч. й у процесуальних правах, передбачених КПК) за мовними ознаками.

Згідно зі ст.29 КПК кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона обвинувачення, слідчий суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою. Слідчий суддя, суд, прокурор, слідчий забезпечують учасникам кримінального провадження, які не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, право давати показання, заявляти клопотання і подавати скарги, виступати в суді рідною мовою або іншою мовою, якою вони володіють, користуючись у разі необхідності послугами перекладача в порядку, передбаченому цим Кодексом (частини 1 і 3).

Залучення перекладача для проведення процесуальних дій має на меті забезпечити особам, які беруть участь у кримінальному провадженні та не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, можливість користуватися рідною мовою або іншою мовою, якою вони володіють (п. 18 ч.3 ст.42, п. 9 ч.1 ст.56, п. 11 ч.3 ст.64-1, п. 4 ч.1 ст.66 КПК).

Як зазначено у ч.1 ст.68 КПК, у разі необхідності у кримінальному провадженні перекладу пояснень, показань або документів сторони кримінального провадження або слідчий суддя чи суд залучають відповідного перекладача (сурдоперекладача).

При цьому питання про дотримання вимог ст.29 КПК щодо залучення перекладача слід вирішувати у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи не призвело це до порушення рівності перед законом і судом (принципу "рівності можливостей") та несправедливості судового розгляду в цілому у розумінні положень ст. 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод. (Постанова ВС від 08.06.2021 справа № 206/1151/19).

У постанові Верховного Суду від 19 лютого 2019 року (справа №236/1798/16-к), суд зазначив, що при вирішенні питання про залучення перекладача визначальною є впевненість суду, що обвинувачений дійсно не володіє, або недостатньо володіє державною мовою.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» кожний громадянин України зобов`язаний володіти державною мовою.

Зазначена вище норма закону передбачає, що кожен громадянин України повинен володіти державною мовою.

Судом встановлено, що ОСОБА_6 , хоча й народився у Вірменії, однак є громадянином України, та згідно його пояснень в судовому засіданні проживає на території України з 6 років, має середню освіту.

Як вбачається з обвинувального акту та доданих до нього матеріалів під час досудового розслідування обвинувачений ОСОБА_6 з клопотанням про залучення перекладача не звертався. Обвинувачений знайомився з матеріалами досудового розслідування складені державною мовою і не повідомляв про те, що він не розуміє українську мову.

У підготовчому судовому засіданні обвинувачений відповідав на питання суду, поставлені на державній мові, а також направляв заяву про колегіальний розгляд справи, заяву про відвід суддям, складені також державною мовою.

Суд вважає, що обвинувачений ОСОБА_6 фактично розуміє українську мову та має захисника, який може йому роз`яснити юридичні терміни за його клопотанням, тому вважає, що клопотання обвинуваченого щодо необхідності залучення перекладача є необґрунтованими та такими, що направлене на затягування розгляду справи.

За наведених вище обставин суд не вбачає об`єктивних підстав для залучення під час судового розгляду справи обвинуваченому перекладача з української на російську мову та вважає необхідним відмовити в задоволенні зазначеного клопотання.

Керуючисьст.29, 68, 372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 про призначення йому перекладача, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлений 30.12.2025.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3