печерський районний суд міста києва
Справа № 757/3124/26-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2026 року Печерський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора - ОСОБА_3 ,

підозрюваного - ОСОБА_4 ,

захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000306 від 17.07.2022 року, відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Житомир, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 за погодженням з прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000306 від 17.07.2022 року відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000306 від 17.07.2022 за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні умисного вбивства ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

У вказаному провадженні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не судимий, відповідно до свідоцтва №400 від 10.03.2006, виданого Житомирською обласною КДКА, являється адвокатом, мобілізований до Збройних сил України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюється у вбивстві - умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий обґрунтовує тим, що ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні умисного кримінального правопорушення із застосуванням насильства, що передбачає можливість призначення покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, що вже саме по собі може бути вагомою підставою і мотивом для підозрюваного переховуватися від слідства та суду.

На даний час існують ризики того, що він, перебуваючи на волі, усвідомлюючи тяжкість вчиненого злочину та реальність покарання, може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, експертів, спеціалістів у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення.

Менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам.

Розмір застави просили не визначати.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, експертів, спеціалістів у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання з підстав в ньому зазначених. Сторона обвинувачення вважає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є єдиним можливим заходом забезпечення процесуальної поведінки підозрюваного. Окрім того зауважив на наявність ризиків, які мають високий ступінь ймовірної реалізації у кримінальному провадженні.

Підозрюваний та його захисник заперечили щодо задоволення клопотання. Захисник зазначив, що стороною обвинувачення не доведені мета застосування запобіжного заходу, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Також вказали щодо необґрунтованості підозри у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки ані повідомлення про підозру, ані клопотання про застосування запобіжного заходу, не містять відомостей про конкретні факти матеріальної дійсності, які нібито мали місце і є підставою для висунення повідомлення про підозру за інкримінованим злочином.

Заслухавши позиції сторін кримінального провадження, перевіривши клопотання та дослідивши докази, якими обґрунтовується клопотання, заперечення та докази, якими обґрунтовуються такі заперечення, документи, які характеризують особу підозрюваного, слідчий суддя дійшов такого.

Клопотання подано до суду та судове засідання відбувається у встановлені законом строк.

Так, слідчим суддею встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000306 від 17.07.2022 за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні умисного вбивства ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Суть підозри обгрунтовано наступним чином.

Досудовим розслідуванням встановлено, що громадянин ОСОБА_7 , намагаючись примиритися з колишньою співмешканкою - громадянкою ОСОБА_8 26.04.2022 близько 14 год. 00 хв. прийшов до будинку АДРЕСА_2 , в якому проживає ОСОБА_4 .

В цей день та час, у вказаному будинку перебували ОСОБА_4 разом зі своїми знайомими ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_4 та ОСОБА_11 , які розпивали спиртні напої.

Зайшовши до будинку, ОСОБА_7 приєднався до розпиття спиртних напоїв з вищевказаними особами. При цьому, на ґрунті ревнощів, почав з`ясовувати відносини з ОСОБА_11 , в грубій формі ображати її та наносячи їй удари руками по тілу.

Водночас, даний конфлікт переріс в словесну перепалку з іншими учасниками застіллі, а саме з ОСОБА_4 , який захищав ОСОБА_11 від образ, а в подальшому наказав своєму синові ОСОБА_4 покинути місце проживання разом із ОСОБА_11 задля її безпеки.

Після цього у ОСОБА_4 , який перебував у стані алкогольного сп`яніння, через неприязні відносини та ревнощі виник злочинний умисел, направлений на умисне вбивство ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , 26.04.2022 близько

14 год. 30 хв., перебуваючи в приміщенні будинку АДРЕСА_2 , невстановленим предметом наніс декілька ударів йому по обличчю, внаслідок чого ОСОБА_7 отримав тілесні ушкодження у вигляді крововиливів в м`які тканини обличчя.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, усвідомлюючи суспільно - небезпечний характер своїх дій та бажаючи настання негативних наслідків, ОСОБА_4 здійснив з близької відстані один цілеспрямований постріл патроном 12-го калібру з невстановленої слідством гладко ствольної вогнепальної зброї у життєво важливі ділянки тіла ОСОБА_7 .

Внаслідок таких дій ОСОБА_4 , потерпілий ОСОБА_7 отримав вогнепальне сліпе проникаюче дробове поранення живота у вигляді 12-ти вхідних ран в надчеревній ділянці, від яких проходять ранові канали з ушкодженням печінки, діафрагми, правої легені та 9-го ребра, які закінчуються сліпо в м`яких тканинах грудної клітки справа, що відносяться до тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя в момент їх спричинення та призвело до його смерті.

У вчиненні зазначеного кримінального правопорушення підозрюється: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не судимий, відповідно до свідоцтва №400 від 10.03.2006, виданого Житомирською обласною КДКА, являється адвокатом, мобілізований до Збройних сил України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 .

Правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 - ч.1 ст. 115 КК України, яке кваліфікується як вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

03.11.2022 у даному кримінальному провадженні: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Житомир, громадянину України, адвокату, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

06.12.2022 досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні було зупинено, у зв`язку із наявністю об`єктивних обставин, що унеможливлюють подальше проведення досудового розслідування в умовах воєнного стану.

18.01.2023 досудове розслідування у кримінальному провадженні було відновлено, з метою необхідності проведення слідчих (розшукових) чи процесуальних дій та у подальшому, 30.01.2023 зупинено, у зв`язку із оголошенням в розшук підозрюваного ОСОБА_4 .

Після цього, досудове розслідування у кримінальному провадженні відновлювалося та того ж дня зупинялося 23.02.2023, 14.03.2023 та 17.03.2023, 23.05.2023, 31.05.2023, 02.06.2023, 12.06.2023, 20.06.2023, 12.07.2023-13.07.2023, 01.08.2024 з останнім відновленням досудового розслідування 21.01.2026.

За таких обставин у даному кримінальному провадженні використано 59 днів тримісячного строку досудового розслідування, у зв`язку з чим зазначений строк закінчується 20.02.2026 року.

21.01.2026 ОСОБА_4 , затриманий на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва справа 757/1674/24-к від 15.01.2024.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom), п. 32, Series А, № 182).

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України підтверджується зібраними у даному кримінальному провадженні доказами, зокрема:

- Протоколом огляду місця події від 17.07.2022 на водоймі Богунського кар`єру в м. Житомир;

- Протоколом огляду трупа ОСОБА_7 від 17.07.2022;

- Протоколом пред`явлення трупа для впізнання від 17.07.2022;

- Протоколом допиту потерпілої ОСОБА_12 , від 18.07.2022;

- Протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 18.07.2022;

- Протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 21.07.2022;

- Висновком судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_7 №652 від 30.09.2022;

- Висновком експертизи зброї № СЕ-19/106-22/7126-БЛ від 11.08.2022;

- Протоколом проведення обшуку в АДРЕСА_2 від 17.08.2022;

- Протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 17.08.2022;

- Протоколом допиту свідка ОСОБА_16 від 17.08.2022;

- Протоколом допиту свідка ОСОБА_17 від 17.08.2022;

- Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 20.09.2022;

- Протоколом допиту свідка ОСОБА_18 , від 25.07.2022;

- Протоколом допиту свідка ОСОБА_19 , від 09.08.2022;

- Протоколом проведення обшуку автомобіля «HYNDAI SANTAFE» д.н.з. НОМЕР_1 від 04.10.2022;

- Протоколом допиту свідка ОСОБА_20 від 05.10.2022;

- Протоколами допиту свідка ОСОБА_9 від 05.10.2022;

- Висновком експертизи №СЕ-19/102-22/12512-БД від 17.10.2022;

- Висновком експертизи №СЕ-19/102-22/24046-БД від 05.09.2022;

- Висновком експертизи №СЕ-19/102-22/12518-БД від 17.10.2022;

- Висновком експертизи №СЕ-19/102-22/14934-БД від 18.10.2022;

- Відповідю КП «Лікарня № 1» ЖМР від 06.10.2022;

- Висновокм експерта № 1142 від 06.07.2023;

- Протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_10 від 23.01.2023;

- Протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_9 від 20.06.2023;

- Протоколом обшуку від 21.01.2026;

- Протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 21.01.2025.

Виходячи з наявних в матеріалах даних, слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Відтак доводи сторони захисту щодо відсутності обґрунтованої підозри є безпідставними.

При цьому, докази на вказаній стадії кримінального процесу на їх допустимість відповідно до ст. 89 КПК України слідчим суддею не оцінюються.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання доказах.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні прокурора та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні прокурора дані, у слідчого судді є всі підстави для висновку, що представлені докази об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Приймаючи вказані дані з точки зору належності, допустимості, достовірності, а їх сукупність з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, вважаю їх достатніми для визначення поняття обґрунтованої підозри щодо ОСОБА_4 . Крім того, вищенаведені обставини підтверджуються поясненням прокурора наданим під час розгляду цього провадження, а також доказами, зокрема протоколами допиту свідків та низкою інших документів, долучених стороною обвинувачення до клопотання.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім, ніж до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість покарання, особу підозрюваного, його вік, сімейний та майновий стан, та доходить висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, перебуваючи на волі, усвідомлюючи тяжкість вчиненого злочину та реальність покарання, може переховуватися від органів досудового розслідування або суду; незаконно впливати на свідків, експертів, спеціалістів у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя, з урахуванням матеріалів клопотання та пояснень сторін у судовому засіданні, вбачає наявними ризики, визначені ч. 1 ст. 177 КПК України з таких підстав.

Так, ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України (переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду), підтверджується тим, що ОСОБА_4 , будучи повідомленим про підозру у вчиненні особливо тяжкого злочину, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки відповідальність за вчинення інкримінованих злочинів передбачена у вигляді позбавлення волі. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Також, підозрюваний перебуваючи на волі зможе вжити заходів конспірації з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

Окрім того, слідчий суддя враховує, що підозрюваного було оголошено у розшук.

Ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України - знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення обґрунтовується тим, що на даний час у даному кримінальному провадженні не встановленні всі обставини, які підлягають доказуванню, зокрема не встановлено всіх учасників, місця перебування інших речей, предметів та документів, які можуть бути визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, а тому для уникнення покарання за скоєння особливо тяжких злочинів підозрюваний, може самостійно, або за допомогою інших учасників знищити, сховати або спотворити речі і документи, які можуть мати значення речових доказів у кримінальному провадженні та які на даний час не відшукані органом досудового розслідування

Ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України (незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні), полягає в тому, що, перебуваючи на волі, підозрюваний з метою уникнення кримінальної відповідальності, для себе, своїх спільників, може вчинити дії, направлені на примушування до зміни наданих раніше свідчень допитаними особами.

Разом з цим, слід врахувати що суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК). Тобто, ризик впливу на свідків існує на початковому етапі кримінального провадження, як при зібранні доказів, так і до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України - перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином може бути виражений у створенні підозрюваним штучних доказів та підбурення осіб, які не були свідками кримінальних правопорушень, до дачі завідомо неправдивих свідчень на підтвердження висунутих ним у подальшому захисних версій. Також, зазначений ризик може бути реалізований підозрюваним шляхом зловживання процесуальними правами, що може виразитись у неявці для проведення слідчих дій у справі чи затягуванні з отриманням та ознайомленням з процесуальними документами, вручення яких чи надання для ознайомлення є обов`язковим під час проведення досудового розслідування. Окрім цього, перебуваючи на волі, підозрюваний зможе попередити інших учасників, які наразі не встановлені органом досудового розслідування, надавши їм відповідні настанови та поради, щодо подальших спільних дій, а також обговорити з ними спільну версію своєї невинуватості у злочинах, таким чином перешкоджати провадженню іншим чином;

Зазначені вище обставини також свідчать про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто ризик вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний може і надалі вчиняти особливо тяжкі кримінальні правопорушення проти життя та здоров`я особи, зокрема вбивство, оскільки тривалість та характер його протиправної поведінки свідчать про стійку злочинну налаштованість, схильність до насильницьких дій та ігнорування вимог закону. Відсутність стримуючих факторів, а також можливі особисті мотиви, конфлікти чи інші обставини можуть стати підставою для продовження злочинної діяльності, що створює реальну загрозу вчинення нових насильницьких кримінальних правопорушень, у тому числі умисного вбивства .

З огляду на встановлення наявності обґрунтованої підозри, доведеність існування передбачених ст. 177 КПК України ризиків, особу підозрюваного та конкретні обставини правопорушення, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_4 , слідчий суддя вважає, що будь-який більш м`який запобіжний захід, зокрема і домашній арешт, не зможе запобігти встановленим в провадженні ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, а тому наявні підстави для задоволення клопотання слідчого та застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Фактичні обставини злочину, інкримінованого підозрюваному свідчать про наявність конкретного суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості та кореспондуються з визначеними КІІК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.

Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Проте, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбаченні статтями 177, 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні, щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Питання доведеності вини підозрюваного у скоєнні інкримінованих злочинів, з чим сторона захисту не погоджується, слідчим суддею під час розгляду зазначеного клопотання не вирішувалися, оскільки це є предметом дослідження досудового розслідування і судового розгляду справи по суті.

Керуючись ст. 177, 178, 182, 193, 194, 196, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати в межах кримінального провадження № 0000306 від 17.07.2022 року, відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто до 20.02. 2026 року.

При застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою розмір застави не визначати.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1