УХВАЛА

Іменем України

12 листопада 2025 року м.Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира у складі слідчого судді ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 , поданого в межах кримінального провадження №0001546 від 29.10.2025 про арешт майна

В С Т А Н О В И В :

Слідчий за погодженням прокурора звернувся до суду із вказаним клопотанням в обґрунтування якого зазначив, що ОСОБА_5 , діючи умисно, в умовах воєнного стану, вчиняє дії спрямовані на вимагання грошей (неіснуючого боргу) від ОСОБА_6 , поєднуючи свої дії з погрозами застосування насильства над потерпілим та пошкодження його майна, а також із застосуванням насильства.

В ході досудового розслідування зібрано достатньо доказів, що до вчинення зазначеного злочину причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , військовослужбовець військової частини НОМЕР_1 .

07 листопада 2025 року на підставі ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира № 296/12732/25, проведено обшук домоволодіння за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 .

У ході зазначеної слідчої дії виявлено та вилучено: 1.) (чотири) 4 предмети, схожі на магазини для набоїв; 2.) (чотириста шістдесят п`ять) 465 предметів, схожих на набої; 3.) (один) 1 предмет, зовні схожий на «глушник»; 4.) (один) 1 змив на аплікатор з предметів, зовні схожих на набої (якими були споряджені 3 магазини).

Вилучені предмети належать ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який є батьком ОСОБА_5 та проживає за тією ж адресою АДРЕСА_1 .

Слідчим зазначено, що вилучені 4 магазини, 465 патронів, глушник та змив на аплікаторі є матеріальними об`єктами, що мають ознаки речових доказів, тому просить накладсти арешт для забезпечення їх збереження, недопущення пошкодження, підміни, знищення або незаконного відчуження.

Слідчий клопотання підтримав та просив задовольнити.

Представником власника майна подано заяву про розгляд клопотання без власника майна та його представника. Проти задоволення клопотання заперечують, вважають клопотання безпідставним.

Дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя враховує наступне.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його пошкодження, знищення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 5 ст. 170 КПК України зазначено, що у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Відповідно до частини 10 ст. 170 КПК України: арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Виходячи з змісту вимог ч. 3ст. 132 КПК України, доведення необхідності застосування заходів забезпечення кримінального провадження покладено на слідчого, прокурора.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України (ч.1 ст. 26 КПК України).

Беручи до уваги викладене, обставини кримінального провадження, мету, підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, враховуючи, а також з метою встановлення істини у кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання.

Керуючись статтями 98, 170-172, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт із позбавленням права відчуження, розпорядження та користування майном, з метою забезпечення збереження речових доказів, на майно, вилучене під час зазначеного обшуку, а саме:

1.) (чотири) 4 предмети, схожі на магазини для набоїв;

2.) (чотириста шістдесят п`ять) 465 предметів, схожих на набої;

3.) (один) 1 предмет, зовні схожий на «глушник»;

4.) (один) 1 змив на аплікатор з предметів, зовні схожих на набої (якими були споряджені 3 магазини).

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню, проте може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання, про скасування арешту повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядатиметься слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1