Провадження № 1-в/643/12/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2025 року Московський районний суд м. Харкова в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні зали суду в м. Харкові подання заступника начальника Салтівського районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» в Харківській області ОСОБА_3 про звільнення засудженого від покарання у зв`язку із усуненням Законом України № 3886-ІХ від 18.07.2024 караності діяння відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , засудженої 27.06.2022 року Жовтневим районним судом м. Харкова за ч.2 ст. 15, ч.4 ст.185 КК України до 5 років позбавлення волі, звільненої від відбування покарання на підставі ст.75 КК України з іспитовим строком 3 роки, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , -

установив:

Заступник начальника Салтівського районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» в Харківській області ОСОБА_5 звернулась до суду з поданням про звільнення засудженої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від призначеного покарання в обґрунтування якого зазначила, що з 04.11.2023 року на обліку Салтівського районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» в Харківській області перебуває ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , засуджена 27.06.2022 року Жовтневим районним судом м. Харкова за ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України до 5 років позбавлення волі, звільнена від відбування покарання на підставі ст.75 КК України з іспитовим строком 3 роки.

09 серпня 2024 року набрав чинності Закон України від 18 липня 2024 року №3886-ІХ «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», яким ст.51 КУпАП «Дрібне викрадення чужого майна» викладено в такій редакції: «Дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян - тягне за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від двадцяти до тридцяти годин, або адміністративний арешт на строк до п`яти діб.

Дія, передбачена частиною першою цієї статті, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - тягне за собою накладення штрафу від ста до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від тридцяти до сорока годин, або виправні роботи на строк до одного місяця з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк від п`яти до десяти діб.

Повторне протягом року вчинення порушень, передбачених частиною першою або другою цієї статті, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк від десяти до п`ятнадцяти діб.

Дії, передбачені частиною першою або другою цієї статті, вчинені особою, яка три і більше разів протягом року піддавалася адміністративному стягненню за дрібне викрадення чужого майна, - тягнуть за собою накладення штрафу від шестисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або адміністративний арешт на строк п`ятнадцять діб».

Відповідно до вимог ч.1 ст.5 КК України Закон про кримінальну відповідальність, що скасовує злочинність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Відповідно до статті 58 Конституції України, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Відповідно до частини 2 статті 74 КК України, особа, засуджена за діяння, караність якого законом усунена, підлягає негайному звільненню від призначеного судом покарання. Таким чином, якщо вартість викраденого на момент вчинення злочину, менше прожиткового мінімуму для працездатної особи, який згідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет», то таке діяння вважається дрібним викраденням чужого майна та буде каратися за нормами КУпАП, що призвело до декриміналізації.

Згідно Закону України «Про Державний бюджет» на 2022 рік прожитковий мінімум для працездатної особи з 1 січня 2022 року по 30 червня 2022 року становив 2481 гривня, а з 01.07.2022 року по 30.11.2022 становив 2600 гривень, а з 01.12.2022 по 31.12.2022 становив 2684 гривні.

Отже, гр. ОСОБА_4 засуджена за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України, спричинила потерпілій стороні матеріалу шкоду на суму 1166 гривень, що на даний час вже є «дрібним викраденням», а відтак засуджена підпадає під дію Закону України №3886- ІХ, яким фактично скасовано її кримінальну відповідальність.

Ураховуючи викладене, на підставі ст.74 КК України, ч.13 ст. 537 КПК України, Закону України від 18 липня 2024 року №3886-ІХ «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», який набув чинності 09.08.2024 року просить звільнити засуджену ОСОБА_4 від покарання, призначеного вироком Жовтневого районного суду м. Харкова від 27.06.2022 року.

Засуджена , представник центру пробації у судове засідання не з`явились, про час, дату та місце розгляду подання повідомлені належним чином.

Прокурор подала суду письмову заяву, у якій просила подання задовольнити, судове засідання провести без її участі.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступне.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , засудженої 27.06.2022 року Жовтневим районним судом м. Харкова за ч.2 ст. 15, ч.4 ст.185 КК України до 5 років позбавлення волі, звільненої від відбування покарання на підставі ст.75 КК України з іспитовим строком 3 роки.

09 серпня 2024 року набрав чинності Закон України від 18 липня 2024 року №3886-ІХ «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», яким ст.51 КУпАП Відповідно до частини 2 статті 74 КК України, особа, засуджена за діяння, караність якого законом усунена, підлягає негайному звільненню від призначеного судом покарання. Таким чином, якщо вартість викраденого на момент вчинення злочину, менше прожиткового мінімуму для працездатної особи, який згідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет», то таке діяння вважається дрібним викраденням чужого майна та буде каратися за нормами КУпАП, що призвело до декриміналізації.

Згідно Закону України «Про Державний бюджет» на 2022 рік прожитковий мінімум для працездатної особи з 1 січня 2022 року по 30 червня 2022 року становив 2481 гривня, а з 01.07.2022 року по 30.11.2022 становив 2600 гривень, а з 01.12.2022 по 31.12.2022 становив 2684 гривні.

Отже, гр. ОСОБА_4 засуджена за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України, спричинила потерпілій стороні матеріалу шкоду на суму 1166 гривень, що на даний час вже є «дрібним викраденням», а відтак засуджена підпадає під дію Закону України №3886- ІХ, яким фактично скасовано її кримінальну відповідальність.

Відповідно до п. 5 підрозділу 1 розділу ХХ Податкового кодексу України якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Згідно підпункту 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV Податкового кодексу України рівень податкової соціальної пільги дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.

Відповідно до ч. 6 ст. 3 КК України зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Отже, внесенні зміни до законодавства України про адміністративні правопорушення несуть зміни й до законодавства України про кримінальну відповідальність.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 5 КК України закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Законом України «Про Державний бюджет на 2022 рік» прожитковий мінімум для працездатної особи на 1 січня 2022 року становив 2481 грн.

ОСОБА_4 засуджена за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України, спричинила потерпілій стороні матеріалу шкоду на суму 1166 гривень, що на даний час вже є «дрібним викраденням», а відтак засуджена підпадає під дію Закону України №3886- ІХ, яким фактично скасовано її кримінальну відповідальність.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 74 КК України звільнення засудженого від покарання або подальшого його відбування, заміна більш м`яким, а також пом`якшення призначеного покарання, крім звільнення від покарання або пом`якшення покарання на підставі закону України про амністію чи акта про помилування, може застосовуватися тільки судом у випадках, передбачених цим Кодексом. Особа, засуджена за діяння, караність якого законом усунена, підлягає негайному звільненню від призначеного судом покарання.

На підставі викладеного суд вважає подання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ч. 2 ст. 74 КК України, ст.ст. 369-372, 376, п. 13 ч. 1 ст. 537, 539 КПК України, суд, - постановив:

Подання заступника начальника Салтівського районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» в Харківській області ОСОБА_3 про звільнення засудженого від покарання у зв`язку із усуненням Законом України № 3886-ІХ від 18.07.2024 караності діяння -задовольнити.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від покарання, призначеного вироком Жовтневого районного суду м. Харкова від 27.06.2022 року - звільнити, у зв`язку із усуненням Законом України № 3886-ІХ від 18.07.2024 караності діяння.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Московський районний суд м. Харкова протягом семи днів з дня її оголошення. Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1