УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

представника власника майна - адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000025 від 09.08.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000025 від 09.08.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, про арешт майна, яке вилучене 14.07.2025 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме, на: мобільний телефон ( ОСОБА_6 ) IPone 14 Pro IMEI НОМЕР_1 IMEI2 НОМЕР_2 ; мобільний телефон ( ОСОБА_7 ) IPone 14 Pro IMEI НОМЕР_3 IMEI2 НОМЕР_4 ; ноутбук темно-сірого кольору марки Acer модель Aspire 5749-2334G50Mikk із блоком живлення NSW 24624; блокнот на 126 аркушах чорного кольору із чорновими записами та відтисками печатки ТОВ «ВКФ Дельта - М».

Клопотання мотивоване тим, що детективами Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000025 від 09.08.2024 за фактом ухилення від сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) службовими особами ТОВ «БАЗА» () за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи ТОВ «БАЗА» () з метою ухилення від сплати податків у період з 01.01.2022 і по теперішній час організували реалізацію товарів від імені підконтрольних осіб, які перебувають на спрощеній системі оподаткування, а саме є платниками єдиного податку 2 групи, чим занижені податкові зобов`язані з податку на додану вартість та податку на прибуток підприємств в особливо великих розмірах.

В ході досудового розслідування встановлено, що ТОВ «БАЗА» () здійснює роздрібну торгівлю у 50-ти неспеціалізованих магазинах, переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами на території Закарпатської області під брендами «1Minute», «Зіна», «Zina» та «Kefir».

За результатами співставлення податкової звітності ТОВ «БАЗА» та ряду фізичних осіб-підприємців, зареєстрованих на території Закарпатської області, встановлено, що нежитлові приміщення (ZINA, магазин-кафетерій, Кефір тощо) орендуються/експлуатуються за однією і тією ж самою адресою ТОВ «БАЗА» та фізичними особами-підприємцями, тобто господарська діяльність здійснюється одночасно товариством та підприємцями.

Таким чином, вбачається, що ТОВ «БАЗА» () реалізує товари від імені підконтрольних фізичних осіб-підприємців, які перебувають на спрощеній системі оподаткування, а саме є платниками єдиного податку 2 групи. При цьому, 2 група єдиного податку передбачає, що платник податку може отримувати річний дохід до 834 розмірів мінімальної заробітної плати (5 421 000 грн станом на 2022 рік, 5 587 800 грн станом на 2023 рік), а ставка єдиного податку становить 20% від мінімальної заробітної плати.

Реалізація товарів через залучених підконтрольних фізичних осіб-підприємців, які є платниками єдиного податку 2 групи, а не через ТОВ «БАЗА», яке є платником ПДВ, дозволяє службовим особам товариства занижувати податкові зобов`язання з податку на прибуток підприємств та податку на додану вартість ТОВ «БАЗА».

Переважна більшість вказаних фізичних осіб-підприємців є рядовими співробітниками товариства або родичами засновників ТОВ «БАЗА».

Загальна кількість фізичних осіб-підприємців, від імені яких службові особи ТОВ «БАЗА» () в період з 01.01.2022 по 31.12.2023 здійснювали фінансово-господарську діяльність становить 42 особи.

Встановлено, що загальна сума доходу вказаних фізичних осіб-підприємців у кількості 42 особи за 2022-2023 роки склала 288 018 861 грн, внаслідок чого ТОВ «БАЗА» занижено податкове зобов`язання з податку на додану вартість, що підлягають сплаті до Державного бюджету у вказаний період на суму 57 603 772 грн, та податку на прибуток підприємств у вказаний період на суму 51 843 395 гривень, що підтверджується аналітичним продуктом від 09.05.2024 №23.6/02/26-24-АП.

Відтак, розрахункова сума занижених податкових зобов`язань з податку на додану вартість та податку на прибуток підприємств ТОВ «БАЗА» () складає 109 447 167 грн, у тому числі за 2022 рік - 49 857 056 грн, за 2023 рік - 59 590 111 гривень, що відповідно до примітки ст. 212 Кримінального кодексу України становить особливо великі розмірі.

Крім того, в ході досудового розслідування встановлено, що грошові кошти з банківських рахунків ФОПів, залучених до ухилення ТОВ «БАЗА» від сплати податків, знімались як на території України (через каси та банкомати), так і на території країн Європейського Союзу (через банкомати). Виявлено випадки зняття готівкових коштів через банкомати за межами України у проміжки часу, коли власники банківських рахунків не виїжджали за межі України, що може вказувати на надання доступу до банківських рахунків та платіжних карток третім особам.

Крім того, в ході обшуку вищевказаного офісного приміщення ТОВ «БАЗА» в кабінеті бухгалтерії (фінансового відділу) було виявлено банківські картки вищевказаних фізичних осіб-підприємців у значній кількості, квитанції про систематичне зняття коштів з банківських рахунків вищевказаних фізичних осіб-підприємців співробітниками бухгалтерії ТОВ «БАЗА», що є додатковим підтвердженням пов`язаності ТОВ «БАЗА» з фізичними особами-підприємцями та свідчить про існування банківських довіреностей, виданих фізичними особами-підприємцями на ім`я співробітників бухгалтерії ТОВ «БАЗА» для зняття готівкових коштів з банківських рахунків ФОПів без їх участі.

Крім того, виявлені та вилучені носії інформації та документи підтверджують той факт, що службові особи ТОВ «БАЗА» продовжують здійснювати реалізацію товарів від імені фізичних осіб-підприємців з метою ухилення від сплати податків і по теперішній час.

В ході досудового розслідування від службових осіб ТОВ «БАЗА» отримано відомості про те, що реалізація товарів від імені фізичних осіб-підприємців здійснювалась начебто на умовах договорів франчайзингу (комерційної концесії, франшизи, субліцензії), укладених протягом 2022-2023 років, і такими договорами начебто було передбачено можливість реалізовувати товари від імені ФОПів співробітниками ТОВ «БАЗА», не дивлячись на той факт, що такі взаємовідносини не охоплюються договором франчайзингу. При цьому, було надано копії ряду таких договорів.

Водночас, матеріали досудового розслідування, в тому числі одержані за результатом проведення гласних та негласних слідчих (розшукових) дій свідчать про те, що такі договори були виготовлені значно пізніше (а саме після того, як службовим особам ТОВ «БАЗА» стало відомо про здійснення кримінального провадження, тобто після 13.03.2025) з внесенням у них недостовірних відомостей щодо дат їх укладення.

На це також вказують ті факти, що ТОВ «БАЗА» до березня 2025 року не здійснювалась реєстрація податкових накладних за результатом отримання доходу від франчайзингу, відповідні платежі по руху коштів по банківським рахункам наявні тільки після того, як службовим особам товариства став відомий факт здійснення досудового розслідування, а в акті документальної планової виїзної податкової перевірки ТОВ «БАЗА» за період часу з 01.01.2017 по 30.09.2023 відсутні жодні відомості про наявність подібних взаємовідносин між ТОВ «БАЗА» та фізичними особами-підприємцями.

Допитані в якості свідків співробітники ГУ ДПС у Закарпатській області, які безпосередньо брали участь у вказаній податковій перевірці, підтвердили, що службові особи ТОВ «БАЗА» жодним чином, незважаючи на отримані запити, не повідомили про взаємовідносини у сфері комерційної концесії з фізичними особами-підприємцями, отримання доходу від франчайзингу та взагалі про наявність таких договорів, хоча мали б це зробити, якщо такі договори дійсно були укладені у дати, зазначені на них, тобто в період часу, який охоплений податковою перевіркою.

Таким чином, в діях службових осіб ТОВ «БАЗА» вбачаються ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 3 ст. 212 КК України.

Прокурор в своєму клопотанні також зазначає, що досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи ТОВ «БАЗА» після того, як їм стало відомо про здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні за фактом ухилення ними від сплати податків в особливо великих розмірах, вживають активні дії для недопущення застосування заходів забезпечення кримінального провадження. Зокрема, з цією метою було зареєстровано ТОВ «Зіна Компані» (). Крім того, ТОВ «Зіна Компані» було зареєстровано за тією ж адресою, де розташоване офісне приміщення ТОВ «БАЗА», а саме: м. Ужгород, вул. Підградська, 40.

На даний час триває включення до переліку об`єктів оподаткування ТОВ «Зіна Компані» магазинів (торгових точок) «1Minute», «Zina», «Зіна» та «Kefir», за якими свою діяльність здійснює ТОВ «БАЗА», для безперешкодного продовження діяльності за такими адресами, незважаючи на можливість застосування заходів забезпечення кримінального провадження відносно ТОВ «БАЗА».

Крім того, в ході досудового розслідування здобуто відомості, які вказують на допуск до роботи офіційно непрацевлаштованих осіб в мережі магазинів «1Minute», «Zina», «Зіна», «Kefir», та офісі, виплату заробітної плати працевлаштованим особам поза податковим обліком (у готівковому вигляді), придбання та реалізацію товарів без відображення у податковому обліку (на умовах готівкового розрахунку).

Досудовим розслідуванням встановлено, що на теперішній час фактичне керівництво діяльністю ТОВ «БАЗА», ТОВ «Зіна Компані» та мережею магазинів «1Minute», «Zina», «Зіна» та «Kefir» здійснюють ОСОБА_8 та ОСОБА_9 (засновники ТОВ «БАЗА» та найбільші співвласники мережі магазинів «1Minute», «Zina», «Зіна» та «Kefir»), ОСОБА_6 та ОСОБА_6 (найбільші фактичні співвласники мережі магазинів після ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , бізнес-партнери останніх), а також ОСОБА_10 , залучений для здійснення повноважень виконавчого директора, який здійснює поточне керівництво роботою мережі магазинів, в тому числі з організацією роботи керівників структурних підрозділів. Ведення бухгалтерського обліку ТОВ «БАЗА», ТОВ «Зіна Компані» та підконтрольних ФОПів забезпечується бухгалтером ОСОБА_11 , яка також організовує роботу інших співробітників фінансового відділу підприємства, в тому числі і залучених до зняття готівкових коштів з банківських рахунків пов`язаних ФОПів.

Враховуючи вищевикладене, 14.07.2025 детективами групи детективів на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва проведено обшук житлової квартири за місцем фактичного проживання ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_7 , за результатами якого було виявлено та вилучено майно на арешті якого наполягає прокурор.

15.07.2025 постановою Керівника відділу детективів Територіального управління БЕБ у Закарпатській області ОСОБА_12 зазначене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Відтак, з метою збереження речових доказів, а також з метою запобігання можливості приховування, розтрати майна, прокурор просить накласти на вищезазначене майно арешт.

Прокурор Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 в судовому засіданні просив клопотання задовольнити з підстав у ньому зазначених. Крім того, в судовому засіданні прокурор долучив протокол огляду вилученої техніки відповідно до якого було встановлено, що на вилученій техніці наявні відомості, які мають значення у даному кримінальному провадженні.

Представник власника тимчасово вилученого майна - адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, оскільки вказані особи не мають будь якого відношення до даного кримінального провадження.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, у провадженні детективі Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України перебувають матеріали кримінального провадження №0000025 від 09.08.2024 за фактом ухилення від сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) службовими особами ТОВ «БАЗА» () за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

Звернення прокурора з клопотанням про арешт на вказане тимчасово вилучене майно зумовлено необхідністю збереження речових доказів, оскільки вилучені предмети мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови.

Постановою Керівника відділу детективів Територіального управління БЕБ у Закарпатській області ОСОБА_12 від 15.07.2025 зазначене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Згідно ч 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Крім того, при вирішенні клопотання сторони обвинувачення, слідчий суддя враховує, що закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

За викладених обставин та відповідних норм кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя приходить до переконання, що матеріалами клопотання обґрунтовано та в судовому засіданні встановлено необхідність застосування на даній стадії досудового розслідування, такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, тимчасово вилученого під час проведення обшуку, з метою уникнення можливості його відчуження, забезпечення збереження речових доказів, що залишили на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку, що у випадку його незастосування, це може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, а тому це є необхідною умовою досягнення дієвості даного кримінального провадження.

Вирішуючи питання про накладення арешту, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Так, приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, фактичні обставини кримінального провадження, слідчий суддя з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні постановою детектива від 15.07.2025, а також можливості проведення призначеної комп`ютерно-технічної експертизи, приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно у даному кримінальному провадженні.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 170-173, 309, 310, 392, 393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке вилучене 14.07.2025 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме, на:

-мобільний телефон ( ОСОБА_6 ) IPone 14 Pro IMEI НОМЕР_1 IMEI2 НОМЕР_2 ;

-мобільний телефон ( ОСОБА_7 ) IPone 14 Pro IMEI НОМЕР_3 IMEI2 НОМЕР_4 ;

-ноутбук темно-сірого кольору марки Acer модель Aspire 5749-2334G50Mikk із блоком живлення NSW 24624;

-блокнот на 126 аркушах чорного кольору із чорновими записами та відтисками печатки ТОВ «ВКФ Дельта - М».

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1