Справа 688/1988/25
№ 1-кс/688/907/25
Ухвала

про накладення арешту на майно

06 травня 2025 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання заступника начальника відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в межах кримінального провадження №0000838 від 01 травня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.263 КК України, про арешт майна,

встановив:

Заступник начальника відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , за погодженням з начальником Білогірського відділу Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернувся з клопотанням про арешт майна в кримінальному провадженні за №0000838 від 01 травня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.263 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 01 травня 2025 року близько 19.00 год, в м. Ізяславі Шепетівського району Хмельницької області, по вул. Миколи Микитюка, під час документування вчинення адміністративного правопорушення нарядом ГРПП ВПД№2 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, ОСОБА_5 , 2000 року народження, добровільно видав та надав для огляду предмет, що зовні схожий на багнет-ніж та має ознаки холодної зброї, який він носив при собі без передбаченого законом дозволу, за верхнім одягом.

01 травня 2025 року за вказаним фактом внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000838, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України та розпочато досудове розслідування.

Під час досудового розслідування проведено огляд, під час якого оглянуто та вилучено предмет схожий на багнет-ніж з чохлом до нього.

Постановою заступника начальника відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 від 01 травня 2025 року багнет-ніж з чохлом до нього визнано речовим доказом в даному кримінальному провадженні.

Для досягнення повноти, всебічності та неупередженості розслідування даного кримінального правопорушення, з метою належного збереження речового доказу, а також запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення чи відчуження, виникла необхідність у накладенні арешту на речовий доказ.

Прокурор ОСОБА_4 та слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, подали заяви про розгляд клопотання без їх участі.

Слідчий суддя вважає, що неявка прокурора та слідчого в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

На підставі ч.2 ст.172 КПК України слідчий суддя визнав за можливе проводити розгляд клопотання у відсутності особи, яка є власником майна, на яке накладається арешт, з огляду на наявність достатніх підстав вважати, що існує реальна загроза спотворення або знищення слідів кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Перевіривши надані матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом встановлено, що СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000838 від 01 травня 2025 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.263 КК України.

Відповідно до ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із таких заходів є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та (або) користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України визначено правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В даному випадку підставою для арешту майна є наявність розумних підозр, що вказане у клопотанні слідчого майно є доказом вчинення злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.

Враховуючи, що предмет, схожий на багнет-ніж з чохлом до нього, який добровільно видав ОСОБА_5 , визнано речовим доказом в кримінальному провадженні №0000838, слідчим доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст.170 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що з метою збереження речового доказу слід накласти арешт на зазначене вище майно із забороною відчуження, користування та розпорядження ним.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст.ст. 132, 170-173, 175, 237, 309 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на предмет, схожий на багнет-ніж з чохлом до нього, заборонивши відчужувати, розпоряджатися та користуватися даним майном, з метою унеможливлення його приховування, пошкодження, псування, знищення чи відчуження.

Роз`яснити підозрюваному, обвинуваченому, їх захисникам, законним представникам, іншим власникам або володільцям майна, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково до слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя