Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2025 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчої СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001683 від 26.07.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідча СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001683 від 26.07.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яке вилучено у ході проведення огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. Полкова, буд. 54/56а.

Клопотання мотивоване тим, що СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001683 від 26.07.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено,що в період часу з 20.07.2025 по 24.07.2025 за адресою: АДРЕСА_1 невстановлена особа, діючи в умовах воєнного стану, шляхом вільного доступу таємно заволоділа мобільним телефоном «Samsung А05» чорного кольору з мобільним номером оператора «Лайф» НОМЕР_1 , який належав ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , чим завдала останній матеріальної шкоди.

Під час проведення оперативно-розшукових заходів було встановлено, що до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України причетний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

28.07.2025 слідчим проведено огляд місця події, в ході якого ОСОБА_6 добровільно надав для огляду та вилучення речі, а саме: сім-карту з номером НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яку було вилучено та поміщено до спеціального пакету № CR11042918.

28.07.2025 слідчим СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 винесено постанову про визнання вилучених речей речовими доказами.

Посилаючись на те, що в органу досудового розслідування є підстави вважати, що вилучені речі є матеріальними об`єктами, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, слідчий скерував клопотання про арешт майна як речових доказів.

В судове засідання слідча не з`явилась, подала заяву про розгляд клопотання без її участі та зазначила, що просить клопотання задовольнити.

Власниця майна ОСОБА_5 , будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду клопотання, в судове засідання не з`явилась. Подала заяву, якою не заперечувала проти накладення арешту.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

У провадженні СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0001683 від 26.07.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

26.07.2025 року у період часу з 13:50 . до 13:57 слідчим проведено огляд місця події, в ході якого ОСОБА_6 добровільно надав для огляду та вилучення речі, а саме: сім-карту з номером НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яку було вилучено та поміщено до спеціального пакету № CR11042918.

Постановою слідчого від 28.07.2025 р. сім-карту з номером НОМЕР_1 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту, згідно з положеннями ч. 2 ст. 170 КПК, є забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Матеріали клопотання свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу, оскільки може мали сліди вчинення кримінального правопорушення, і може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні вказаного майна до встановлення фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення.

За таких обставин, зважаючи на доведеність існування ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, наявні підстави для накладення арешту на перелічене вище майно з метою забезпечення збереження речових доказів, дієвості та об`єктивності досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні та виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 170, 172-174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчої СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001683 від 26.07.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке тимчасово вилучене в ході проведення огляду місця події, а саме на сім-карту з номером НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яку було вилучено та поміщено до спеціального пакету №CR11042918.

Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати слідчому, прокурору, особі, щодо майна якої вирішується питання про арешт.

Роз`яснити, що згідно із частинами 1-2статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1