Номер провадження по справі 1-кп/387/78/25
У Х В А Л А

16 липня 2025 року селище Добровеличківка

Добровеличківський районний суд Кіровоградської області

в складі головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

потерпілої ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

обвинуваченої ОСОБА_6

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань Добровеличківського районного суду Кіровоградської області кримінальне провадження зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000347 від 08.11.2024, яке надійшло з Добровеличківського відділу Новоукраїнської окружної прокуратури Кіровоградської області за обвинуваченням

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Скопіївка, Добровеличківського району, Кіровоградської області, зареєстрована та фактично проживаюча за адресою АДРЕСА_1 , громадянка України, одружена, на утриманні має малолітнього сина 2014 року народження, раніше не судима,

у вчиненні кримінального проступку передбаченого ч.2 ст.125 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Добровеличківського районного суду Кіровоградської області 24 грудня 2024 року надійшов обвинувальний акт зареєстрований у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000347 від 08.11.2024 по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального проступку передбаченого ч.2 ст.125 КК України.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заявив до суду клопотання про призначення судово-психологічної експертизи із застосування спеціального технічного засобу комп`ютерного поліграфа щодо свідка ОСОБА_7 та потерпілої ОСОБА_4 так як в їх показаннях є суттєві розбіжності, вважає, що іншим чином встановити чи перевірити певні обставини чи факти неможливо, оскільки інші особи під час нібито протиправних дій обвинуваченої були відсутні. За вказаних обставин просив здійснити перевірку показань свідка ОСОБА_7 та потерпілої ОСОБА_4

потерпілої із застосуванням спеціального технічного засобу комп`ютерного поліграфа щоб використати отримані дані як доказ.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_5 наполягав на задоволенні його клопотання із зазначенням викладених в клопотанні підстав.

Обвинувачена ОСОБА_6 підтримала подане захисником клопотання та просила його задовольнити.

Прокурор просив відмовити у задоволенні клопотання, оскільки вказана експертиза не є беззаперечним доказом та жодних розбіжностей між показаннями свідка ОСОБА_7 та потерпілої ОСОБА_4 не було.

Потерпіла підтримала позицію прокурора.

Вивчивши клопотання та заслухавши сторін кримінального провадження суд дійшов до таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Згідно зі ст. 1 Закону України "Про судову експертизу" судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Судова експертиза з використанням поліграфа це психологічна експертиза у вигляді дослідження експертом-поліграфологом на основі спеціальних знань з використанням поліграфа психофізіологічних реакцій особи у відповідь на пред`явленні в ході дослідження стимули з метою перевірки достовірності інформації, що надається досліджуваною особою.

За своїм визначенням поліграф є різновидом психофізіологічної апаратури і являє собою комплексну багатоканальну апаратну методику реєстрації змін психофізіологічних реакцій людини у відповідь на пред`явлення за спеціальною схемою певних психологічних стимулів; аналіз інформації, отриманої від людини в процесі опитування за допомогою поліграфа, як стверджується, дає змогу одержувати необхідну орієнтувальну інформацію та виявляти ту, яку людина приховує.

Поліграф - це багатоканальний осцилограф, який проводить одночасний запис показників кров`яного тиску, дихання, рухових реакцій, робить електрокардіограму тощо. Даний пристрій не читає думки, а лише реєструє фізіологічну активність та зміну її параметрів. Він виявляє не брехню, а лише збудження, яке з певною долею вірогідності може свідчити про неправду. По фізіологічним реакціям не можна точно встановити природу процесу, що їх викликав (позитивна чи негативна емоція, біль, якісь асоціації, брехня, переляк).

Пунктом 6.8 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень (далі Інструкція), затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.98 № 53/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03.11.98 за № 705/3145, передбачено, що з метою отримання лише орієнтувальної інформації можуть проводитися опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа.

Пунктом 6.8.1 Інструкції передбачено, що предметом опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа є отримання орієнтувальної інформації щодо: ступеня ймовірності повідомленої опитуваною особою інформації; повноти наданої опитуваною особою інформації; джерела отриманої опитуваною особою інформації; уявлень опитуваної особи про певну подію; іншої орієнтувальної інформації, необхідної для конструювання версій розслідування певних подій.

Відповідно до висновку Третьої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладеного у постанові від 13 березня 2024 року № 760/23990/17, висновки судово-психологічних експертиз із застосуванням комп`ютерного поліграфа не є однозначними по своїй суті, а несуть в собі орієнтувальну інформацію, проведення яких спрямовано на перевірку показань, даних під час досудового розслідування, які самі собою не можуть бути взяті до уваги й оцінені судом як свідчення певної події, оскільки згідно з ч.1 ст. 23 КПК суд досліджує докази безпосередньо, а показання учасників кримінального провадження суд отримує усно, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Виходячи ж з вимог ч. 2 ст. 28 Конституції України, п. 6.8.2 Інструкції, відповідні опитування, як різновид медико-психологічних дослідів, можуть проводитися тільки за наявності письмової згоди особи, яка проходитиме опитування.

Відповідно до чинного законодавства, законодавець дозволяє використовувати поліграф у вузькому професійному колі. Разом з тим, положеннями чинного кримінального процесуального законодавства не передбачена можливість перевірки правдивості показань учасників судового розгляду із застосуванням поліграфа ("детектора брехні") або прийняття судом в якості доказу отриманих таким чином відомостей, які носять орієнтовний характер.

Зазначене також узгоджується з висновком Першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладеним у постанові № 679/199/21 від 26 березня 2024 року.

Згідно з ст. 84 КПК України джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів. Процесуальним законодавством опитування з використанням поліграфу не віднесено до джерел доказів.

Статтею 101 КПК України визначено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

З огляду на викладене, висновок психофізіологічного опитування особи з використанням поліграфа не відноситься до висновків експерта в розумінні ст. ст. 84, 101 КПК України, результати перевірок на поліграфі мають орієнтовне значення, а висновки мають ознаки вірогідності.

Зазначена експертиза не відноситься до експертиз, передбачених ч. 2 ст. 242 КПК України, проведення яких є обов`язковим.

Крім того, суд звертає увагу на відсутність нормативно-правового акту, що врегульовує питання проведення судової експертизи (психофізіологічне дослідження з використанням поліграфу (детектору брехні) для цілей кримінального провадження, зокрема із визначенням основних принципів використання поліграфа, випадків, в яких це заборонено, кола осіб, які не можуть бути піддані такій перевірці, часових рамок, протягом яких особа може бути піддана до такої перевірки.

Результати перевірок на поліграфі мають в процесі доказування орієнтовне, а не доказове значення, а висновки мають ознаки вірогідності.

Поліграф лише об`єктивно реєструє фізіологічні функції організму, дозволяє зафіксувати емоційну напругу, пов`язану з питаннями тесту. При цьому, висновки психофізіологічного дослідження не можуть бути взяті до уваги, позаяк, ними визначається достовірність показань свідка та потерпілої, що є предметом оцінки саме суду, але аж ніяк не судової психологічної експертизи. Поліграф лише об`єктивно реєструє фізіологічні функції організму, дозволяє зафіксувати емоційну напругу, пов`язану з питаннями тесту.

Аналогічну правову позицію висловила Перша судова палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду у постанові від 06.03.2018 (справа № 686/12914/16-к, провадження № 51-173 км 18), яка зауважила, що висновки психофізіологічного дослідження не можуть бути взяті до уваги як доказ достовірності показань особи, у зв`язку з тим, що оцінку достовірності показань надає слідчий або суд, але аж ніяк не психологофізіологічна експертиза.

За таких обставин, у задоволенні клопотання захисника обвинуваченої ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_5 про призначення судової психологічної експертизи із застосуванням поліграфу необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 369, 372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про призначення судової психологічної експертизи із застосуванням комп`ютерного поліграфа у кримінальному провадженні №0000347 від 08.11.2024 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального проступку передбаченого ч.2 ст.125 КК України - відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя

Добровеличківського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1