Справа № 756/1972/25
Провадження № 1-р/756/8/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

представника заявника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву ПАТ «АТ «Київводоканал» про роз`яснення ухвали слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 13 лютого 2025 року у справі № 756/1972/25, провадження № 1-кс/756/404/25, за клопотанням прокурора про арешт майна у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 лютого 2024 року за № 0000501,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 13 лютого 2025 року у справі № 756/1972/25, провадження № 1-кс/756/404/25, було задоволено клопотання прокурора про арешт майна у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 лютого 2024 року за № 0000501, та накладено арешт на каналізаційні мережі, водопровідні мережі, засувки, розташовані на території житлового масиву «Оболонь» 3-А мікрорайону в м. Києві.

До Оболонського районного суду м. Києва звернулося ПАТ «АТ «Київводоканал» із заявою про роз`яснення вказаної ухвали, у якій (з урахуванням уточнень до заяви) заявник просив роз`яснити:

- чи можливо проводити силами та засобами ПАТ «АТ «Київводоканал» ремонтні та аварійно-відновлювальні роботи вказаного майна;

- чи можливо ПАТ «АТ «Київводоканал» виступати замовником ремонтних та аварійно-відновлювальних робіт щодо вказаного майна шляхом залучення третіх осіб (субпідрядників).

Представник ПАТ «АТ «Київводоканал» у судовому засіданні підтримав заяву з наведених у ній мотивів, зазначивши, що каналізаційні та водопровідні мережі потребують поточного обслуговування та ремонту, що серед іншого передбачає заміну (знищення) окремих частин мереж, що може бути кваліфіковано як один із способів розпорядження майном.

Прокурор у судове засідання не прибув, подав заяву про розгляд заяви без його участі, проти задоволення заяви заперечив.

Дослідивши заяву, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Положеннями ст. 380 КПК України встановлено порядок роз`яснення судового рішення. Зокрема, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Отже, роз`яснення рішення - це викладення його у більш ясній і зрозумілій формі. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

Роз`яснення судового рішення має значення не саме по собі, а в контексті його правильного виконання з урахуванням змісту рішення і волі суду, який його ухвалив. Метою роз`яснення судового рішення є його удосконалення для правильного розуміння учасниками судового провадження, органом виконання судового рішення. Роз`яснення судового рішення спрямоване на усунення незрозумілості, що ускладнює його реалізацію. Суть роз`яснення судового рішення полягає не в роз`ясненні мотивів, які покладені в основу рішення, а в роз`ясненні рішення з метою наступного його виконання (постанова Великої Палати Верховного Суду від 08.08.2019 у справі № 202/4467/14-к).

Рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Відтак, роз`яснення рішення суду є засобом виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні незрозумілості судового акта і викладенні рішення суду у більш зрозумілій формі.

При роз`ясненні судового рішення більш повно і зрозуміло здійснюється виклад тих частин рішення, розуміння яких викликає труднощі, при цьому не вносяться зміни до рішення по суті і не розглядаються ті питання, які не були предметом судового розгляду. Суть роз`яснення рішення суду полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на питання щодо його правомірності чи законності, він лише повинен пояснити положення постановленого ним рішення, які нечітко ним сформульовані, або є незрозумілими для зацікавлених осіб, що позбавляє їх можливості його реалізації. У заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме в ньому є незрозумілим, у чому полягає ця незрозумілість, які припускаються варіанти тлумачення тих чи інших формулювань, як це впливає на реалізацію судового рішення тощо. Суд може відмовити у роз`ясненні рішення, якщо воно не припускає різного тлумачення, незрозумілість рішення зумовлена неуважністю прочитання тексту рішення, правовою безграмотністю, або у випадку, коли судове рішення не підлягає роз`ясненню.

Як вбачається з ухвали від 13 лютого 2025 року слідчим суддею було накладено арешт на згадане майно шляхом заборони розпорядження та відчуження. Вказаний спосіб застосування арешту відповідає способам, визначеним кримінальним процесуальним законом (ч. 11 ст. 170 КПК України) та передбачає обмеження у реалізації однієї з правомочностей власника - права розпорядження майном (ч. 1 ст. 317 ЦК України), тобто права визначати юридичну долю речі.

Ухвала слідчого судді не передбачає заборони користування майном, тобто отримувати корисні властивості майна шляхом виробничої експлуатації, що в свою чергу охоплює дії, пов`язані з такою експлуатацією (підтримання майна у належному та працездатному стані, перевірка, здійснення поточних ремонтів, заміну несправних частин тощо).

Наведені правові інститути як складові права власності є сталими у правовому полі та не потребують окремого чи додаткового роз`яснення в порядку ст. 380 КПК України.

Крім того, в ухвалі окремо наголошено, що визначений слідчим суддею спосіб арешту майна не створить перешкод для функціонування мереж.

За таких обставин, слідчим суддею не встановлено підстав вважати рішення незрозумілим чи суперечливим та інших обставин, які б перешкоджати правильно сприймати його суть та виконувати.

Отже, у задоволенні заяви слід відмовити.

Разом з тим, слідчий суддя зауважує, що володілець чи власник майна, у випадку необхідності знищення або реконструкції частини майна, обумовленої необхідністю забезпечення його експлуатації, на що звертав увагу представник, не позбавлений можливості скористатися правовим механізмом, передбаченим ст. 174 КПК України, та заявити клопотання про скасування арешту повністю чи частково, обґрунтувавши таку необхідність.

На підставі викладеного, керуючись ст. 372, 376 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви про роз`яснення ухвали слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 13 лютого 2025 року у справі № 756/1972/25, провадження № 1-кс/756/404/25, за клопотанням прокурора про арешт майна у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 лютого 2024 року за № 0000501, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1