Справа № 643/7247/25
Провадження № 1-кс/643/2444/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.05.2025 м. Харків

Слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0003748, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,-

встановив:

Слідчим відділом Харківського районного управління поліції №2 ГУ Національної поліції в Харківській області проводиться досудове слідство по кримінальному провадженню №0003748 від 19.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 19.11.2024 надійшов лист від Департаменту кіберполіції НПУ із заявою від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що у період часу з 10.11.2024 по 11.11.2023 невстановлена особа шахрайським шляхом з використанням електронно-обчислювальної техніки заволоділа грошовими коштами ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в сумі близько 95000 гривень з банківської картки "ПриватБанк" останньої, номер картки: НОМЕР_1 , на невстановлену банківську картку шахрая, чим завдано матеріального збитку.

01.05.2025 ухвалою слідчого судді Салтівського районного суду міста Харкова надано дозвіл на проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

08.05.2025 в період часу з 06:47 по 08:06 за адресою: АДРЕСА_1 було проведено обшук на підставі ухвали слідчого судді Салтівського районного суду міста Харкова по справі №643/6847/25, провадження № 1-кс/643/2345/25. Під час проведення обшуку було виявлено та вилучено: Iphone 12 mini IMEI1: НОМЕР_2 ; IMEI2: НОМЕР_3 ; жорсткий диск ТМ «Teamgroup», s/n ТМ1F-8198; пластикове пакування для сім карти Київстар на якому мається напис: НОМЕР_4 .

Вищевказане майно належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Крім того вилучені під час обшуку було визнано речовими доказами по даному кримінальному провадженню.

Враховуючи вищевикладене, та той факт, що вилучені під час проведення обшуку об`єкти можуть бути використані як докази факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та в подальшому будуть використані у кримінальному проваджені в якості речових доказів, повернення яких на теперішній час може привести до втрати речових доказів, з метою забезпечення збереження речових доказів, позбавлення можливості їх знищення або переховування, орган досудового розслідування звернувся з даним клопотанням.

Прокурор та слідчий у судове засідання не з`явилися, подали заяв, в яких просили клопотання розглянути за їх відсутності та задоволити.

ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, подав заяву, в якій просив розглянути клопотання без його участі, щодо суті клопотання покладався на розгляд суду.

Підстав для визнання явки учасників провадження обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, не прибуття когось із них у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У зв`язку з розглядом клопотання за відсутності учасників кримінального провадження, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України.

Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Дане клопотання надійшло до суду 09.05.2025, тобто на наступний робочий день після вилучення майна, тому строк для подачі клопотання прокурором дотримано.

Постановою слідчого СВ ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області страшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 від 08.05.2025 вилучений iphone 12 mini IMEI1: НОМЕР_2 ; IMEI2: НОМЕР_3 , жорсткий диск ТМ «Teamgroup», s/n ТМ1F-8198, пластикове пакування для сім карти Київстар, на якому мається напис: НОМЕР_4 , визнано речовими доказами.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя зауважує, що згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У даному випадку стороною обвинувачення доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а проведення огляду та вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, майно має статус тимчасово вилученого за ознаками засобу вчинення кримінального правопорушення, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні прокурора майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки вказане майно може бути використано як доказ у кримінальному провадженні. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню.

На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України. Водночас ОСОБА_5 слідчому судді не наведено жодних заперечень щодо арешту майна, не спростовано доводи заявника клопотання.

Таким чином, на даний час підставність клопотання про арешт майна не спростована, що в подальшому не унеможливлює ставити питання про скасування арешту майна в порядку, визначеному ст. 174 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідатиме належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, не суперечитиме його загальним засадам.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій серед низки іншого зазначає порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт шляхом заборони права на відчуження, розпорядження та користування майном, а саме: iphone 12 mini IMEI1: НОМЕР_2 ; IMEI2: НОМЕР_3 , жорсткий диск ТМ «Teamgroup», s/n ТМ1F-8198, пластикове пакування для сім карти Київстар, на якому мається напис: НОМЕР_4 , які було вилучено в ході обшуку 08.05.2025 у період часу з 06:47 по 08:06 в квартирі, за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Зберігання майна, зазначеного у другому абзаці, визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19.11.2012 № 1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1