провадження №: 1-кс/752/7402/25
У Х В А Л А

про арешт майна

02.09.2025 року слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора Голосіївської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0002437, відомості щодо якого внесені 05.08.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України, про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді звернувся прокурор із вказаним клопотанням, в якому просив накласти арешт на майно, яке вилучене 28.08.2025 під час проведення обшуку приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: зв`язку ключів, один з яких має маркування «BMW»; особисті речі: труси темно-синього кольору, зимова шапка хакі кольору з емблемою «Нацгвардія», футболка білого кольору, кофта кольору хакі; штани темно-зеленого кольору; штани військові камуфляжні; куртку військову (кітель) темно-зеленого кольору; предмет ззовні схожий на підствольну гранату ВОГ.

Прокурор обґрунтовує клопотання тим, що у провадженні слідчого відділу Голосіївського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні №0002437, відомості щодо якого внесені 05.08.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 22.07.2024 невстановлена особа незаконно заволоділа транспортним засобом марки «BMW», модель «Х5», коричневого кольору, 2010 року випуску, номер кузова НОМЕР_1 , номер двигуна НОМЕР_2 , який був розмитнений на території України, однак не зареєстрований у передбаченому законом порядку та який на праві власності належить громадянину Ірану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Також встановлено, що на момент незаконного заволодіння транспортний засіб марки «BMW» модель «X5» коричневого кольору, 2010 року випуску, номер кузова НОМЕР_1 , номер двигуна НОМЕР_2 , без реєстраційного номера, мав технічні несправності двигуна. Так, 22.07.2024 вказаний транспортний засіб був переміщений з використанням евакуатора Mercedes-Benz 814D, р.н. НОМЕР_3 до адреси м. Київ, вул. Дегтярівська, 27 на замовлення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В ході супроводження матеріалів кримінального провадження встановлено осіб причетних до його скоєння, зокрема: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Фактично може проживати за адресами: АДРЕСА_2 та АДРЕСА_1 .

28.08.2025 в період часу з 08 год. 44 хв. по 15 год. 42 хв. на підставі ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_7 , під час якого було виявлено та вилучено вказані речі, про що зазначено у протоколі обшуку.

Постановою слідчого СВ Голосіївського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 від 28.08.2025 вилучені речі за вищевказаною адресою визнані речовими доказами у кримінальному провадженні №0002437.

Враховуючи вищевикладене, вказані речі та документи мають значення речових доказів у вказаному кримінальному провадженні, з метою забезпечення їх збереження та запобігання можливості їх приховування, пошкодження, знищення, а також проведення оглядів, призначення та проведення ряду криміналістичних експертиз, у зв`язку з цим, прокурор просить задовольнити вказане клопотання.

В судове засідання прокурор не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином. До початку розгляду вказаного клопотання подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності. При цьому, з метою недопущення приховування, пошкодження, зникнення, втрати, знищення вищевказаного майна, а також його незаконного відчуження, просив розглянути вказане клопотання без виклику власника майна або його представника.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Положеннями ч. 1 ст. 107 КПК України визначено, що рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію.

Враховуючи вищевказані положення КПК України, слідчий суддя вважає за можливо розглянути клопотання за відсутності прокурора, власника майна та його представника та без фіксування судового засідання за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

Слідчий суддя, вивчивши вказане клопотання та додані до нього документи, вважає необхідним задовольнити клопотання, виходячи з наступного.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 27.08.2025 надано дозвіл на проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_7 , з метою виявлення та фіксація відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте в результаті його вчинення.

Одночасно з цим, слід зазначити, що під час внесення клопотання про проведення обшуку та надання дозволу на проведення обшуку, як слідчим, так і слідчим суддею заздалегідь не може бути встановлено які саме речі та документи необхідно вилучити з метою встановлення обставин вчиненого кримінального правопорушення.

Під час проведення обшуку 28.08.2025 за вищевказаною адресою, у відповідності до ст.ст. 223, 235 КПК України, виявлено та вилучено вищевказане майно, про що зазначено у протоколі обшуку.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди, а також одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду, що передбачено ч. 2 ст. 168 КПК України.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст.235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Як вбачається із матеріалів клопотання, прокурор подав вказане клопотання про арешт майна 29.08.2025, що підтверджується витягом з трекінгу поштових відправлень АТ «Укрпошта», зареєстровано в суді 01.09.2025, що підтверджується відміткою на поданому клопотанні та протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду.

Частиною 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.

Постановою слідчого СВ Голосіївського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 від 28.08.2025 вилучені речі за вищевказаною адресою визнані речовими доказами у кримінальному провадженні №0002437.

Положеннями ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, слідчий суддя приходить до висновку, що вилучене майно за вищевказаною адресою, відповідає вимогам ч. 1 ст. 98 КПК України і у встановленому закону порядку, визнано речовим доказом.

У відповідності до ч. 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, при вирішенні питання про арешт майна враховує правові підстави для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданнями кримінального провадження, а також наслідки арешту майна.

Слідчий суддя, у відповідності до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна враховує правові підстави для арешту майна, а саме те, що вказані речі визнані речовими доказами, оскільки не вжиття вказаних заходів може призвести до непередбачених наслідків, у тому числі до приховування, пошкодження, зникнення, втрати, знищення вищевказаного майна, у зв`язку з цим, слідчий суддя вважає необхідним накласти арешт на вищевказане майно.

З огляду на викладене та враховуючи наявність даних про достатність доказів, що вказують на наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України, слідчий суддя приходить до висновку, що у ході досудового розслідування виникла обґрунтована необхідність у накладенні арешту на вищевказане майно з метою збереження речових доказів, у зв`язку із цим, клопотання прокурора про арешт майна підлягає задоволенню, до скасування арешту у встановленому законом порядку.

Керуючись ст.ст. 372, 376 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Голосіївської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні №0002437, відомості щодо якого внесені 05.08.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України, на майно, яке вилучене 28.08.2025 під час проведення обшуку приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: зв`язку ключів, один з яких має маркування «BMW»; особисті речі: труси темно-синього кольору, зимова шапка хакі кольору з емблемою «Нацгвардія», футболка білого кольору, кофта кольору хакі; штани темно-зеленого кольору; штани військові камуфляжні; куртку військову (кітель) темно-зеленого кольору; предмет ззовні схожий на підствольну гранату ВОГ.

Ухвала виконується негайно слідчим та прокурором.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1