Справа № 183/6723/25
№ 1-кс/183/1478/25

У Х В А Л А
Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні здійснюється Луганською спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Східного регіону.
Підставою для внесення відомостей до ЄРДР стало повідомлення Другого оперативного відділу (з дислокацією у місті Сєвєродонецьку) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську, відповідно до якого встановлено, що окремі посадові особи ІНФОРМАЦІЯ_1 , причетні до організації незаконного перетину державного кордону України військовозобов`язаних осіб чоловічої статі шляхом внесення недостовірних відомостей до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Оберіг» в умовах дії воєнного стану та ухилення від мобілізації.
Під час досудового розслідування у кримінальному провадженні встановлено, що до протиправної діяльності причетні оператори зазначених ІНФОРМАЦІЯ_2 , які на систематичній основі за вказівкою керівництва, а саме в період часу з 24.02.2022 року по 01.04.2025 року здійснювали внесення неправдивих відомостей до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Оберіг», де зазначалися відомості, щодо непридатності призовника до військової служби з одночасним виключенням з військового обліку.
Водночас оператори ІНФОРМАЦІЯ_1 , маючи доступ до вказаного вище реєстру, з метою створення умов, щодо ухилення від мобілізації військовозобов`язаних вносили зміни в обліковий запис в системі «Оберіг», а також створювали дані нових осіб з поміткою «виключені з військового обліку», які в свою чергу жодного відношення не мали до вищезазначених ІНФОРМАЦІЯ_2 .
18.07.2025 року було отримано ухвалу слідчого судді Самарівського міськрайонного суду Дніпропетровської області справа про надання дозволу на проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 .
24.07.2025 року слідчим Другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Сєвєродонецьку) Територіального управління Державного бюро розслідувань розташованого у місті Краматорську було проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено - мобільний телефон Redmi 9, версія MIUIGlobal, IMEI (слотSim 1): НОМЕР_1 , IMEI (слотSim 2): НОМЕР_2 , з сім-картками мобільних операторів: НОМЕР_3 , НОМЕР_4 .
25.07.2025 року вказаний мобільний телефон визнано речовим доказом у кримінальному провадженні та використовуються як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, визнані речовим доказом, оскільки містять сліди злочину, тобто, утримують відомості, що можуть бути використані як доказ факту або обставин, що встановлюються під час проведення досудового розслідування, тому вказане майно потребує проведенню відповідних експертиз.
Крім того, прокурор просить поновити строки для звернення до суду з клопотанням, посилаючись на те, що з 24.07.2025 року по 28.07.2025 року він приймав участь у інших кримінальних провадженнях, де проводилися невідкладні слідчі дії, що унеможливило подання клопотання про арешт майна у встановлений законом строк.
В судовому засіданні прокурор підтримав заявлене клопотання, посилаючись на те, що вилучене майно визнане речовими доказами, в рамках кримінального провадження необхідно провести ряд слідчих дій, тому у разі невжиття заходів забезпечення кримінального провадження, вилучене майно може бути знищене або спотворено.
В судове засідання представник третьої особи, щодо майна якого вирішується питання про арешт, - адвокат ОСОБА_5 не з`явився, про розгляд скарги повідомлений належним чином.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Відповідно до вимог ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності-також захисника, законного представника.
Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.
Застосовуючи заходи забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подане не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Згідно приписів ч.2 ст. 64-1 КПК України звернутись з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, що належить третій особі, наділений виключно прокурор.
Так, з огляду на вищенаведені норми кримінального процесуального Закону України, прокурор мав діяти у законний спосіб та звернутися з відповідним клопотанням до слідчого судді не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
Згідно приписів ст. 115 КПК, строки, встановлені цим Кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами і неробочий час. При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку.
В даному випадку, майно було вилучено 24.07.2025 року в ході обшуку, проведеного в період часу з 07.11 години до 08.38 години.
Клопотання про арешт вилученого майна, повинно бути подано до суду не пізніше наступного робочого дня, після вилучення майна, тобто 25.07.2025 року.
За приписами ч. 2 ст. 113 КПК процесуальні дії під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.
Як встановлено, із клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, прокурор звернувся до слідчого судді лише 30 липня 2025 року, тобто після спливу граничного строку.
Пропустивши строк звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, прокурор у своєму клопотанні просить його поновити.
При вирішенні питання про поновлення пропущеного строку слідчий суддя враховує тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини.
Виходячи із системного аналізу норм процесуального закону, під поважними причинами кримінальний процесуальний закон розуміє лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами, труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у строк, визначений законом.
Отже в ініційованому учасником кримінального провадження клопотанні про поновлення процесуального строку має бути наведено поважні причини через які цей строк пропущено.
Як зазначалося вище, прокурор обґрунтовував невчасне звернення до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно тією обставиною, що він був зайнятий в проведенні інших невідкладних слідчих діях.
На переконання слідчого судді, наведені прокурором у клопотанні обставини не доводять наявність таких причин непереборного характеру, в силу яких, він був позбавлений реальної можливості подати клопотання про арешт майна, тому не свідчать про наявність поважних причин для реалізації прокурором права на звернення з клопотанням про накладення арешту на майно в строк, визначений кримінальним процесуальним законодавством.
З врахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора про поновлення строку подачі клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, задоволенню не підлягає за недоведеністю поважності причин пропуску строку звернення.
Оскільки клопотання про арешт тимчасово вилученого майна подано з пропуском строку, зважаючи на імперативну норму абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК, вказане клопотання задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст.2, 113-117, 167-169, 170-173, 309, 372, 392, 395, 532 КПК України, слідча суддя, -
п о с т а н о в и л а:
На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідча суддя ОСОБА_1