Справа № 385/670/25
Провадження № 1-кс/385/160/25
слідчого судді
старший дізнавач СД ВП №1 (м. Гайворон) ОСОБА_3 16.05.2025 звернулась до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Голованівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , в якому просить накласти арешт на майно, а саме: місінові сітки загальною довжиною 350 метрів у кількості 7 шт., металевий човен у кількості -1 шт., залишивши це майно на зберіганні у відділенні поліції №1 (м. Гайворон) Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області, що вилучені при проведенні огляду, з метою позбавлення можливості його приховування, зникнення, втрати та відчуження вказаного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
З метою вилучення предмету та знарядь кримінального правопорушення, а також недопущення їх знищення чи настання інших наслідків, які б могли перешкодити кримінальному провадженню, виникла необхідність у проведенні невідкладної слідчої (розшукової) дії огляду місця події, а саме на відкритої ділянки місцевості біля річки «Південний Буг», що в с. Солгутове, Голованівського району, Кіровоградської області за координатами місця знаходження 48.19'56'' пн.ш. 29.50'55'' сх. д., слідчимс лідчого відділення було прийнято рішення провести невідкладну слідчу (розшукову) дію огляд місця події зазначеної території та в період часу з 04.37 год. по 05.33 год. під час проведення огляду місця події а саме на відкритій ділянці місцевості біля річки «Південний Буг», що в с. Солгутове, Голованівського району, Кіровоградської області за координатами місця знаходження 48.19'56'' пн.ш. 29.50'55'' сх. д., було виявлено незаконний вилов риби: породи «судак»-1 шт. довжиною 40 см; «сазан»-1 шт. довжиною 70 см; «коропчук»- 1 шт. довжиною 24 см; «лящ»-3 шт. довжиною 26 см, 33 см, 23 см; «карась срібний»: 1 шт. довжиною 19 см; 8 шт. довжиною 20 см; 3 шт. - довжиною 21 см; 16 шт. довжиною 22 см; 17 шт. довжиною 23 см; 4 шт. - довжиною 24 см; 7 шт. - довжиною 25 см; 1 шт. - довжиною 26 см;1 шт. - довжиною 27 см. Рибу було вилучено з полотна сітки, зміряно, пораховано та випущено до р. Південний Буг з метою запобігання заподіяння шкоди довкіллю.
Також було виявлено заборонені знаряддя лову, а саме:
1) місінові сітки у кількості 7 шт., загальною довжиною 350 метрів;
2) металевий човен у кількості -1 шт.
Виявлене було опечатано та вилучено до відділення поліції №1 (м.Гайворон) Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області. Рибу було вилучено з полотна сітки, зміряно, пораховано та випущено до р. Південний Буг з метою запобігання заподіяння шкоди довкіллю.
Внаслідок вчиненого кримінального правопорушення рибному господарству України було заподіяно матеріальну шкоду.
У кримінальному провадженні є підстави вважати що до вчинення кримінального правопорушення причетні ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , житель АДРЕСА_2 , який є власником забороненого знаряддя для лову.
В ході досудового розслідування було встановлено, що човен, яким користувались вище вказані особи користувались для незаконного вилову риби належить ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , житель АДРЕСА_3 , який вказав, що даний човен він дав на певний час в користування ОСОБА_5 , та ОСОБА_7 , для здійснення ловлі риби з вудочки. Також, від останнього було відібрано заяву, про те, що він не заперечує, щодо тимчасово вилучення належного йому човна для проведення слідчих-розшукових дій.
Вказане вилучене майно долучено до кримінального провадження в якості речового доказу, оскільки використовувалося для вчинення кримінального правопорушення, і згідно пункту 1 частини 2 статті 167 КПК України вказане майно слід розцінювати як використані засоби вчинення кримінального правопорушення. Окрім того, вищевказане майно може бути звернене на відшкодування цивільного позову .
На думку дізнавача незастосування арешту може призвести до приховування, зникнення, втрати, відчуження майна чи до настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Дізнавач, прокурор та в власники майна які були повідомлені про розгляд клопотання, в судове засідання не з`явились, що, згідно з вимогами ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання. Крім того, від них. надійшли заяви про підтримку клопотання та розгляд клопотання за його відсутності.
У зв`язку з неявкою всіх учасників справи та відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до ч. 3 ст. 41 Конституції України, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження (абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України).
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно положення ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Дослідивши матеріали клопотання, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, наслідки арешту майна для власників майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню. Вважаю наявні достатні підстави для арешту вилученого майна, оскільки слідчий в клопотанні довів необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу оскільки, як вбачається з матеріалів клопотання, вказане майно має суттєве значення для проведення досудового розслідування, може мати на собі сліди злочину, які можуть бути використані як докази під час проведення досудового розслідування та для проведення експертиз, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, може бути втраченим чи відчуженим.
Щодо прохання в клопотанні про визначення місця зберігання речових доказів, слідчий суддя звертає увагу, що положення ст. 100 КПК України, ч. 4 ст. 168 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 року № 1104, саме на сторону кримінального провадження, якій надані речові докази, покладено під час досудового розслідування обов`язок організувати належне збереження таких речових доказів та забезпечити їх схоронність. Крім того слід вказати, що місце їх зберігання визначено постановою дізнавача від 15.05.2025.
Виходячи з наведеного, вирішення питання про визначення місця зберігання речових доказів не входить до компетенції слідчого судді, всі питання щодо зберігання речових доказів під час досудового розслідування мають прийматися стороною обвинувачення з урахування норм законодавства.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 8, 100, 167-169, 170-173, 309, 376 КПК України,
клопотання задовольнити частково.
Накласти арешт на три місінові сітки у кількості 7 шт., загальною довжиною 350 метрів; металевий човен у кількості -1 шт, із забороною розпорядження та користування ними до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.
В решті клопотання відмовити.
Ухвала підлягає негайному виконанню, визначеною в ст. 175 КПК України стороною кримінального провадження.
Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати заінтересованим особам.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Якщо ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії ухвали.
Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Слідчий суддя ОСОБА_9
Дата документу 19.05.2025