Справа № 643/9191/25
Провадження № 1-кс/643/3201/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.06.2025 Слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурор у кримінальному провадженні ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001207 від 03.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 1 ст. 358 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді 09.06.2025 надійшло вищевказане клопотання, у якому прокурор просить, з метою збереження речових доказів, накласти арешт на вилучене в ході проведення обшуку 05.06.2025 за місцем роботи ОСОБА_4 в ННМЦ Філії «Університетська лікарня» ХНМУ за адресою: м. Харків, вул. Олександра Шпейєра, буд. 4, корпус А нежитлової будівлі літ. «А-7», поверх 3, кабінет 350, майно, а саме на: коричневий блокнот з чорновими записами на 370 арк.; флеєш-носій на 64GB марки «T&G»; журнал запису рентгенологічних досліджень, магніторезонансних томографій від 13.05.2025, на 200 акр.

В обґрунтування клопотання зазначено, що слідчим відділом УСБУ в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0001207 від 03.12.2024 за фактом перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України лікарями м. Харкова та Харківської області шляхом прийняття рішень про наявність інвалідності у військовозобов`язаних осіб на підставі підроблених медичних документів за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 114-1, ч. 1 ст. 358 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 працюючи на посаді лікаря-невропатолога консультативного відділу КНП Пісочинської селищної ради «ЦПМД № 2 Харківського району», з червня 2022 року, з використанням своїх службових можливостей, активно сприяла діяльності осіб з числа посадовців медико-соціальних експертних комісій (далі МСЕК) КЗОЗ «ОЦМСЕ», співробітникам медичних закладів м. Харкова і Харківської області та громадянам України в реалізації протиправного механізму ухилення громадян України від мобілізації до лав Збройних сил України шляхом незаконного встановлення чоловікам призовного віку статусу інваліда.

Так, ОСОБА_5 організувала підроблення первинної медичної документації (протоколів МРТ досліджень, історій хвороб, виписок про перебування на амбулаторному та стаціонарному лікуванні) на підставі яких, складала та видавала направлення на медико-соціальну експертну комісію за формою № 088/о, особисто або через посередників контактувала із представниками обласних, профільних та районних медико-соціальних експертних комісій КЗОЗ «ОЦМСЕ».

В свою чергу, службові особи обласних, профільних та районних медико-соціальних експертних комісій КЗОЗ «ОЦМСЕ», на підставі отриманих медичних документів від закладів охорони здоров`я Харківського регіону та інших залучених осіб, в тому числі і лікаря-невропатолога консультативного відділу КНП Пісочинської селищної ради «ЦПМД № 2 Харківського району» ОСОБА_5 , забезпечували проходження медико-соціальної експертної комісії особами призовного віку та отримання кінцевих недостовірних документів - довідки до акту огляду МСЕК за формою № 157-1/о, яка є підтверджувальним документом, щодо отримання особою статусу інваліда, які не мали для цього законних підстав, фактично не проходили обстеження та лікування у медичних закладах, у зв`язку з чим зазначеними діями створювались реальні перешкоди законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань, в частині їх обов`язку з формування мобілізаційного резерву та підтримання належної мобілізаційної готовності.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до вказаної протиправної діяльності причетний лікар-рентгенолог ННМЦ Філії «Університетська лікарня» ХНМУ ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка на прохання ОСОБА_5 , використовуючи своє службове становище, організовувала виготовлення недостовірних консультативних висновків для громадян України чоловічої статі призивного віку за їх фактичної відсутності у вищевказаному закладі охорони здоров`я, які у подальшому стали підставою для встановлення МСЕК статусу інваліда громадянам України чоловічої статті призивного віку, що використовували його для отримання незаконної відстрочки від мобілізації до лав Збройних сил України, а також для виїзду за межі України в порушення встановленого порядку.

05.06.2025 на підставі ухвали слідчого судді Салтівського районного суду м. Харків від 19.05.2025 проведено обшук за місцем роботи ОСОБА_4 в ННМЦ Філії «Університетська лікарня» ХНМУ, а саме за адресою: Харківська область Харківський район, м. Харків, вул. Олександра Шпейєра, буд. 4, корпус А нежитлової будівлі літ. «А-7», поверх 3, кабінет 350, в ході проведення якого виявлено та вилучено: коричневий блокнот з чорновими записами на 370 арк., флеєш-носій марки «T&G» на 64GB, які належать ОСОБА_4 ; журнал запису рентгенологічних досліджень, магніторезонансних томографій від 13.05.2025, на 200 акр., який належить ННМЦ Філії «Університетська лікарня» ХНМУ.

Прокурор посилаючись у клопотанні на те, що вилучені в ході обшуку предмети відповідають критеріям ч. 1 ст. 98 КПК України, а саме зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, просить суд накласти арешт на майно, яке було вилучене під час обшуку, з метою збереження речових доказів та позбавлення можливості їх знищення або переховування.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Власники майна у судове засідання не з`явилися, про час та місце судового засідання повідомлялися належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Підстав для визнання явки учасників провадження обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч.1 ст.172 КПК України їх не прибуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно із ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням. Вказані обставини стороною обвинувачення доведені.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Абзацом другим ч.1 ст.170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. Вказану вимогу стороною обвинувачення дотримано.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення докази слідчий суддя приходить до переконання у необхідності накладення арешту на вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вилучене майно зберегло у собі сліди вчиненого кримінального правопорушення чи інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема огляду вилученого майна та проведення відповідних судових експертиз, тощо.

Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження може у подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки є ризик втрати цих речових доказів, що унеможливить встановленню істини по справі. Арешт майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативних наслідків арешту майна судом не встановлено.

Натомість, відмова у задоволенні клопотання про арешт майна може потягнути його безповоротну втрату.

Таким чином всі обставини, проаналізовані в сукупності, свідчать про можливість і необхідність накладення арешту на майно у цьому кримінальному провадженні з точки зору наявності передбачених законом підстав.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

З метою збереження речових доказів накласти арешт на майно, яке було вилучене 05.06.2025 в ході проведення обшуку за місцем роботи ОСОБА_4 , в ННМЦ Філії «Університетська лікарня» ХНМУ, за адресою: м. Харків, вул. Олександра Шпейєра, буд. 4, корпус А нежитлової будівлі літ. «А-7», поверх 3, кабінет 350, а саме на:

-коричневий блокнот з чорновими записами на 370 арк.,

-флеєш-носій на 64GB марки «T&G», які належать ОСОБА_4 ;

-журнал запису рентгенологічних досліджень, магніторезонансних томографій від 13.05.2025, на 200 акр., який належить ННМЦ Філії «Університетська лікарня» ХНМУ.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1