ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

19 травня 2025 року

м. Хмельницький

Справа № 680/453/21

Провадження № 11-кп/820/366/25

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Хмельницького апеляційного суду у складі:

судді-доповідача ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Хмельницькому заяву захисника ОСОБА_7 про відвід колегії суддів під час розгляду апеляційної скарги захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 на вирок Новоушицького районного суду Хмельницької області від 25 лютого 2025 року у кримінальному провадженні №0000311, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13 травня 2021 року, яким ОСОБА_6 визнановинуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 286-1 КК України, та

В С Т А Н О В И Л А :

Зміст оскаржуваного судового рішення та доводи клопотання

У провадженні Хмельницького апеляційного суду перебуває апеляційна скарга захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 на вирок Новоушицького районного суду Хмельницької області від 25 лютого 2025 року у кримінальному провадженні №0000311, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13 травня 2021 року, яким ОСОБА_6 ,визнановинуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 286-1 КК України.

19 травня 2025 року в ході апеляційного розгляду захисником обвинуваченого ОСОБА_6 адвокатом ОСОБА_7 було заявлено про відвід колегії суддів у складі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 з тих підстав, що на думку сторони захисту, сторона обвинувачення схилила суд, якийпідтримав обвинувальну позицію, відмовляючи у задоволенні клопотання про повторне дослідження доказів, захисник вважає, що колегія суддів ніяким чином не сприяє справедливому та об`єктивному розгляду кримінального провадження, ставши на сторону обвинувачення та проігнорувавши обґрунтоване клопотання захисника про повторне дослідження усіх доказів.

Позиції учасників судового розгляду

Обвинувачений та його захисник підтримали заяву про відвід колегії суддів.

Прокурор заперечувала проти задоволення заявленого захисником відводу колегії суддів з тих підстав, що захисник не обґрунтував своє клопотання про повторне дослідження всіхдоказів, тому у апеляційного суду не виникає такого обов`язку, тоді як відмова у задоволенні клопотання не є підставою для відводу колегії суддів.

Колегія суддів, з`ясувавши думку учасників судового розгляду, обговоривши доводи поданої заяви про відвід колегії суддів у складі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення з наступних підстав.

Мотиви суду

Частиною 1 статті 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

З метою дотримання цієї гарантії учасники судового провадження наділені правом заявити судді відвід, який повинен бути вмотивованим, та який може подаватися до початку судового розгляду або після початку судового розгляду лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду, відповідно до частин 4, 5 статті 80 КПК України.

Статті 75 та 76 КПК України містять вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя підлягає відводу. Зокрема, відповідно до статті 75 КПК України, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

При цьому, ключовим моментом відводу судді як цілісного інституту кримінального провадження є реальна або потенційна упередженість при вирішенні поставленого перед ним питання. Отже, обставини, які викликають сумнів в неупередженості судді, мають бути обумовлені фактами відповідного питання, що розглядається, або бути пов`язаними з ними.

У судовому засіданні захисник підтримав клопотання, викладене в апеляційній скарзі про повторне дослідження всіх доказів та допит потерпілого, свідків, експерта у цьому кримінальному провадженні. Колегією суддів було частково задоволене вказане клопотання.

Після чого захисник заявив відвід колегії суддів з тих підстав, що має сумніви в неупередженості такого суду, мотивуючи це фактичною незгодою з позицією колегії суддів з приводу вирішення заявленого ним клопотання.

Колегія суддів у першу чергу звертає увагу, що будь-яке рішення за наслідками розгляду клопотань, скарг, заяв у кримінальному провадженні, ухвалюється судом на підставі дослідження всіх матеріалів справи та оцінки доказів. Суд при розгляді заявлених сторонами кримінального провадження клопотань за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний аргумент сторони з точки зору його обґрунтованості.

Відповідно до частини 5 статті 124 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України. Тож, вони вважаються законними, доки не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом, в межах провадження, в якому вони ухвалені.

Частиною 3 статті 404 КПК України встановлено, що за клопотанням учасників судового провадження суд апеляційної інстанції зобов`язаний повторно дослідити обставини, встановлені під час кримінального провадження, за умови, що вони досліджені судом першої інстанції не повністю або з порушеннями, та може дослідити докази, які не досліджувалися судом першої інстанції, виключно якщо про дослідження таких доказів учасники судового провадження заявляли клопотання під час розгляду в суді першої інстанції або якщо вони стали відомі після ухвалення судового рішення, що оскаржується.

За змістом цієї норми процесуального закону учасник судового провадження має право не лише формально заявити клопотання про повторне дослідження обставин або доказів, а й повинен зазначити, які конкретно обставини (докази) потрібно дослідити, та обґрунтувати, чому вони досліджені судом першої інстанції не повністю або з порушеннями чи взагалі не досліджені.

Відсутність обґрунтованого клопотання сторони кримінального провадження про дослідження доказів, за умови того, що в оскаржуваному вироку суд дав оцінку всім доказам, на неправильну оцінку яких посилається сторона на стадії апеляційного оскарження вироку, не зумовлює обов`язку апеляційного суду повторно досліджувати обставини, встановлені під час кримінального провадження, та не створює передумов для використання апеляційним судом свого права дослідити нові докази за наявності підстав, регламентованих положеннями частини 3 статті 404 КПК України.

В іншому ж випадку, за відсутності мотивованого клопотання про повторне дослідження доказів апеляційний суд не повинен досліджувати ці докази, оскільки це може перетворити апеляційний перегляд судового рішення в повторний розгляд кримінального провадження по суті, що фактично нівелює принцип інстанційності судочинства.

Зазначене абсолютно корелюється з позицією Верховного Суду, викладеній у постанові від 21 грудня 2022 року у справі № 759/5737/17.

Колегія суддів погоджується, що сторона захисту вправі бути незгідною з позицією суду при вирішенні певних процесуальних питань, однак така позиція не може бути визначальною в оцінці об`єктивності та неупередженості дій суддів під час розгляду кримінального провадження.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано право на розгляд кримінального провадження незалежним і безстороннім судом, установленим законом.

Як зазначає Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (рішення ЄСПЛ у справі "Хаушильд проти Данії").

Стаття 6 Конвенції вимагає суд у межах своїх повноважень бути неупередженим. Неупередженість зазвичай означає відсутність упередженості або суб`єктивного ставлення, що може бути оцінене багатьма способами (рішення ЄСПЛ у справі "Ветштайн проти Швейцарії").

Так, Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Findlayv.UnitedKingdom» від 25.02.1997 вказував, що безсторонність (неупередженість) суду має два аспекти: 1) суд повинен бути суб`єктивно вільним від особистих упереджень чи переваг у конкретній справі; 2) суд повинен бути об`єктивно безстороннім, тобто повинен гарантовано виключати будь-який обґрунтований сумнів щодо конкретної справи (справи «Dulut v. Austria» від 22.02.1996, «Thomann v. Switzerland» від 10.06.1996, «Bochan v. Ukraine» від 03.05.2007).

Відповідно до суб`єктивного критерію безсторонності, жоден з членів суду не має виявляти будь-якої особистої прихильності або упередженості. Застосовуючи суб`єктивний критерій, ЄСПЛ неодноразово ухвалював, що «особиста безсторонність судді має презюмуватись, доки не доведено протилежне» (справа «LeComple, VanLeuvenandDeMeyere v. Belgium» від 23.06.1981; пункт 50 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" від 09.11.2006).

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункти 29, 31 рішення Європейського суду з прав людини "Газета "Україна-центр" проти України" від 15.07.2010).

Таким чином, щодо суб`єктивної складової безсторонності суду захиснику необхідно подати докази фактичної наявності упередженості колегії суддів для відводу їх від справи, оскільки презумпція особистої неупередженості суддів діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного. І тільки якщо з`являються об`єктивні сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості суддів, або їх прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Об`єктивна неупередженість перебуває поза межами особистої поведінки судді та означає відсутність підтверджених фактів, що можуть спричинити сумнів у неупередженості судді. Прояв внутрішнього переконання судді при розгляді процесуальних клопотань учасників кримінального провадження в судовому засіданні не може вважатися упередженістю в цілях відводу такого судді. Самі ж висновки або позиції судді, висловлені у судових рішеннях, не можуть бути підставою для відводу, оскільки тлумачення закону у поєднанні з обставинами справи є підґрунтям здійснення правосуддя, і у протилежному випадку судді позбавляються можливості на висловлення позиції при розгляді інших подібних справ у подальшому.

Зазначена позиція викладена в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 13.01.2021 у справі № 761/16124/15-ц.

Враховуючи наведені вимоги як національного законодавства, так і практики ЄСПЛ, відвід судді повинен бути вмотивованим, особиста безсторонність судді має презюмуватись, доки не доведено протилежне, тому доводи захисника, що колегія суддів зайняла позицію сторони обвинувачення при вирішенні його клопотання про дослідження доказів, є хибними.

Жодної підстави, передбаченої статтями 75, 76 КПК України, а також інших обставин, які викликали би сумнів у неупередженості та безсторонності колегії суддів у складі суддів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , захисником ОСОБА_7 не наведено, а доводи захисника, якими він обґрунтовує відвід колегії суддів не свідчать про упередженість суддів.

Апеляційний суд вважає, що заява захисника ОСОБА_7 про відвід колегії суддів не відповідає вимогам частини 5 статті 80 КПК України, оскільки не вмотивована, доводи захисника, як підстави для відводу, носять характер припущень, не підтверджені жодними доказами, а тому не є підставами для задоволення його заяви про відвід.

За таких обставин, підстав, передбачених ст.ст.75, 76 КПК України для відводу колегії суддів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , колегія суддів не вбачає, тому у задоволенні заяви захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 про відвід колегії суддів, слід відмовити.

Керуючись статтями 75, 80-81 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Відмовити у задоволенні заяви захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 про відвід колегії суддів у складі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3