Дата документу 08.07.2025Справа № 554/3067/25
Провадження № 1-кп/554/704/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2025 року м. Полтава

Шевченківський районний суд міста Полтави у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_2 ,

потерпілого ОСОБА_3 ,

законного представника потерпілого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання обвинуваченого про звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям та закриття кримінального провадження № 0000079 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Шевченківського районного суду міста Полтави надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000079 від 12 лютого 2025 року за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

26 березня 2025 року ухвалою суду за цим провадженням призначено судовий розгляд.

Захисник обвинуваченого, адвокат ОСОБА_5 заявила та підтримала клопотання про закриття кримінального провадження та звільнення ОСОБА_6 від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям (надійшло до суду 25 березня 2025 року). В обґрунтування клопотання захисник покликається на ті обставини, що обвинувачений визнає свою вину у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 125 КК України, тобто нанесенні умисних легких тілесних ушкоджень потерпілому. Щиро розкаюється у вчиненні інкримінованого йому проступку, матеріальних збитків не заподіяв, активно сприяв розкриттю вказаного кримінального правопорушення. Водночас обвинувачений є особою з вадами зору, має на утриманні 77-річну матір, з якою вимушений проживати для її догляду, жодного разу до будь-якої відповідальності не притягувався, має лише позитивні характеристики з місця роботи та від сусідів. Навіть при провокації потерпілим до цього кримінального проступку через приниження честі та гідності шкодує про вчинене, усвідомлюючи наслідки своїх дій. На підставі викладеного, захисник вважає, що наявні правові підстави та умови для звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності та закриття кримінального провадження, оскільки кримінальне правопорушення, яке інкримінується обвинуваченого відповідно до ст. 12 КК України належить до проступків, вчинене вперше, обвинувачений щиро кається, активно сприяв розкриттю злочину, а також відсутні будь-які збитки, що підтверджується обвинувальним актом.

Обвинувачений у судовому засіданні заявив аналогічне клопотання.

Прокурор заперечувала проти задоволення клопотання сторони захисту та закриття кримінального провадження. Висловила думку про те, що наведені захистом обставини не свідчать про наявність всіх обставин, передбачених для застосування ст. 45 КК України.

Потерпілий та його законний представник заперечували проти задоволення клопотання захисника про закриття кримінального провадження, зазначаючи про відсутність обставин, передбачених ст. 45 КК України.

Заслухавши думки учасників судового провадження, вивчивши суть поданого клопотання та додані матеріали, суд дійшов таких висновків.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до ст. 45 КК України особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Імперативний припис у статті 45 КК України про те, що особа «звільняється від кримінальної відповідальності» означає, що закон передбачає обов`язкове і безумовне звільнення особи від кримінальної відповідальності.

При цьому, звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям можливе за наявності передумови - вчинення особою вперше злочину невеликої тяжкості або необережного злочину середньої тяжкості, крім корупційних злочинів; а також підстави - дійового каяття, яке полягає у щирому розкаянні особи у вчиненому правопорушенні, активному сприянні нею у розкритті цього правопорушення та повному відшкодуванні завданих збитків або усуненні заподіяної шкоди.

Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст.45 КК України. Виняток становлять лише ті випадки вчинення кримінального правопорушення, готування чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитків.

Наслідки кримінального правопорушення поділяються на наслідки матеріального і нематеріального характеру.

До матеріальних наслідків належить шкода, що має особистий (фізичний) характер, тобто шкода здоров`ю або життю, особистій недоторканості, а також майнова шкода, яка може виявлятися у позитивній формі, або бути упущеною вигодою.

Окремим суспільно-небезпечним наслідком кримінальний закон визначає реальну небезпеку (загрозу) заподіяння наслідків матеріального характеру.

Нематеріальними наслідками є такі негативні зміни в об`єкті кримінально-правової охорони, які зазвичай виявляються у заподіянні шкоди основам національної чи громадської безпеки; трудовим, політичним, соціальним чи іншим, гарантованим законом правам і свободам людини і громадянина; шкода організаційного характеру; моральна шкода та інші види, подібні до вказаних.

У матеріальних складах кримінальних правопорушень наслідки передбачені в диспозиції кримінально-правової норми як обов`язкова ознака складу кримінального правопорушення, а в усічених та формальних - знаходяться поза межами складу кримінального правопорушення і в диспозиції не зазначаються.

Суд звертає увагу, що в приписах ст.45 КК України йдеться про повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди, а не лише тих суспільно-небезпечних наслідків, які передбачені як обов`язкова ознака об`єктивної сторони відповідного кримінального правопорушення.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 125 КК України, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_6 , відповідно до положень ст. 12 КК України є кримінальним проступком із матеріальним складом, отже шкода здоров`ю, яка настала внаслідок заподіяних тілесних ушкоджень (суспільно небезпечні наслідки) є обов`язковою (конститутивною) ознакою його об`єктивної сторони.

Вказана фізична шкода (легкі тілесні ушкодження) зазначена як у фабулі, так і формулюванні і формулі кваліфікації, з огляду на що суд не вважає обґрунтованими доводи захисника про те, що шкоди не завдано чи не зазначено її розмір.

В судовому засіданні обвинувачений заявив, що не відшкодовував обвинуваченому шкоду, завдану тілесними ушкодженнями.

Зважаючи на викладені обставини, суд вважає, що в цьому випадку відсутня така складова дійового каяття як повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди.

Також суд дійшов висновку про відсутність підстав вважати, що обвинувачений щиро розкаюється у вчиненому правопорушенні, оскільки під час допиту обвинувачений показав, що пригадуючи обставини події, а саме поведінку потерпілого, обвинувачений невпевнений чи правильно він робить, що просить вибачення. Вважає, що потерпілий "спровокував" його.

Разом з тим, суд зауважує, що щире розкаяння має бути дійне, відверте, а не уявне і голослівне, має бути виявлений щирий жаль з приводу скоєного та осуд своєї поведінки, що лише частково вбачається з позиції обвинуваченого в судовому засіданні.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 283, 284, 370-372, 376 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання обвинуваченого про звільнення від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України у зв`язку із дійовим каяттям та закриття кримінального провадження, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Шевченківський районний суд міста Полтави протягом 7 (семи) днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1