Справа № 645/3336/25
Провадження № 1-кс/645/670/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 травня 2025 року м. Харків

Немишлянський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000748 від 22.05.2025 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,

в с т а н о в и в:

23 травня 2025 року до суду надійшло клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000748 від 22.05.2025 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, а саме: металеві уламки різної форми та розміру та запобіжна чека котрі було поміщено до спеціального сейф пакету CRI 1044848; корпус ручної осколочної гранати Ф1 котру було поміщено до спеціального сейф пакету CRI 1044861; підривач до ручної гранати типу УЗРГМ котрий було поміщено до спеціального сейф пакету CRI 1044861; 16 набоїв котрі було поміщено до спеціального сейф пакету CRI 1075695; 294 набоїв котрі було поміщено до спеціального сейф пакету WAR 1422465; пістолет із маркуванням «33997 07 1932 НАГАН С сигнальний», котрий було поміщено до картонної коробки. Прокурор просив у разі накладення арешту на речові докази місце зберігання - металевих уламки різної форми та розміру та запобіжної чека котрі було поміщено до спеціального сейф пакету CRI 1044848, корпус ручної осколочної гранати Ф1 котру було поміщено до спеціального сейф пакету CRI 1044861, підривач до ручної гранати типу УЗРГМ котрий було поміщено до спеціального сейф пакету CRI 1044861, 16 набоїв котрі було поміщено до спеціального сейф пакету CRI 1075695, 294 набоїв котрі було поміщено до спеціального сейф пакету WAR 1422465, пістолет із маркуванням « НОМЕР_1 07 1932 НАГАН С сигнальний», котрий було поміщено до картонної коробки після проведення необхідних експертиз визначити в камері зберігання (хову) вогнепальної зброї та боєприпасів ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області (м. Харків, вул. Володимира Вакуленка, 1/32).

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що 21.05.2025 о 20:29 надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що за адресою: м. Харків, вул. Серебряківська, буд. 36 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 принесла до вказаної адреси гранату та тримала її за чеку, побачивши це ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 встиг викинути гранату на подвір`я, яка в наступному вибухнула.

В ході відпрацювання вказаного виклику працівниками поліції групи СОГ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області за вище вказаною адресою було виявлено боєприпаси та зброю.

21.05.2025 в період часу з 23:23 год. по 00:23 год. за адресою: м. Хакрів, вул. Серебряківська буд. 36 слідчим було проведено огляд місця події під час якого було виявлено та вилучено: металеві уламки різної форми та розміру та запобіжна чека котрі було поміщено до спеціального сейф пакету CRI 1044848, корпус ручної осколочної гранати Ф1 котру було поміщено до спеціального сейф пакету CRI 1044861, підривач до ручної гранати типу УЗРГМ котрий було поміщено до спеціального сейф пакету CRI 1044861, 16 набоїв котрі було поміщено до спеціального сейф пакету CRI 1075695, 294 набоїв котрі було поміщено до спеціального сейф пакету WAR 1422465, пістолет із маркуванням « НОМЕР_1 07 1932 НАГАН С сигнальний», котрий було поміщено до картонної коробки.

За даним фактом було опитано ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 котра повідомила, що 21.05.2025 приблизно о 15 годині вона та її батько ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 відпочивали та вживали алкогольні напої. Через деякий час ОСОБА_4 вийшла на подвір`я домоволодіння та на городі виявила невідомий їй металевий предмет світло жовтого кольору схоже на яблуко, котрий остання підняла з землі та принесла до будинку та поклала на пральну машинку. Коли невідомий предмет впав з пральної машини, ОСОБА_6 штовхнув ОСОБА_4 та ліг на останню зверху, після чого пролунав вибух.

Також було опитано ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 котрий відповідно до ст. 63 Конституції України відмовився надавити покази.

За даним фактом слідчим відділом розпочате досудове розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000748 від 22.05.2025 за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 Кримінального кодексу України.

Далі постановою слідчого в кримінальному провадженні виявлені та вилучені предмети були оглянуті та визначені речовими доказами в кримінальному провадженні.

Прокурор вказав, що з метою всебічного, повного та об`єктивного проведення досудового розслідування під час досудового розслідування може виникнути необхідність у призначенні ряду експертизи об`єктами дослідження яких буде зазначене тимчасово вилучене майно.

Прокурор у судове засідання не з`явився, надав заяву, якою підтримав клопотання в повному обсязі, просив суд його задовольнити та розглянути клопотання за його відсутності.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання за відсутністю прокурора.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання документи, якими прокурор обґрунтовує свою вимогу, матеріали справи за клопотанням про арешт майна, встановив наступне.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Судом встановлено, що в провадженні ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області знаходяться матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000748 від 22.05.2025 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

21.05.2025 в період часу з 23:23 год. по 00:23 год. за адресою: м. Хакрів, вул. Серебряківська буд. 36 слідчим було проведено огляд місця події під час якого було виявлено та вилучено: металеві уламки різної форми та розміру та запобіжна чека котрі було поміщено до спеціального сейф пакету CRI 1044848, корпус ручної осколочної гранати Ф1 котру було поміщено до спеціального сейф пакету CRI 1044861, підривач до ручної гранати типу УЗРГМ котрий було поміщено до спеціального сейф пакету CRI 1044861, 16 набоїв котрі було поміщено до спеціального сейф пакету CRI 1075695, 294 набоїв котрі було поміщено до спеціального сейф пакету WAR 1422465, пістолет із маркуванням « НОМЕР_1 07 1932 НАГАН С сигнальний», котрий було поміщено до картонної коробки.

Клопотання прокурора надійшло до канцелярії суду 23.05.2025 року. Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна, передбачені ч. 5 ст. 171 КПК України, прокурором не порушені.

Постановою слідчого СВ ВП №2 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 від 22.05.2025 вказане вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000748 від 22.05.2025.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

За ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Крім того, одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога юридичної визначеності, згідно якої у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто «остаточності» рішення суду у спірних правовідносинах.

В межах розгляду цього клопотання, слідчим суддею не встановлено допущення органами досудового розслідування істотних порушень прав людини і основоположних свобод, які б давали підстави для відмови у накладені арешту на вилучене майно під час огляду.

При цьому слідчий суддя звертає увагу на те, що власники або володільці майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково (ч. 1 ст. 174 КПК).

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора прокурора Немишлянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000748 від 22.05.2025 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України задовольнити.

Накласти арешт на речові докази, які було виявлено та вилучено в ході огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Серебряківська, б.36, а саме:

- металеві уламки різної форми та розміру та запобіжна чека котрі було поміщено до спеціального сейф пакету CRI 1044848;

- корпус ручної осколочної гранати Ф1 котру було поміщено до спеціального сейф пакету CRI 1044861;

- підривач до ручної гранати типу УЗРГМ котрий було поміщено до спеціального сейф пакету CRI 1044861;

- 16 набоїв котрі було поміщено до спеціального сейф пакету CRI 1075695;

- 294 набоїв котрі було поміщено до спеціального сейф пакету WAR 1422465;

- пістолет із маркуванням «33997 07 1932 НАГАН С сигнальний», котрий було поміщено до картонної коробки- шляхом заборони розпорядження, користування та відчуження до скасування арешту майна у встановлену КПК України порядку.

Майно, на яке накладено арешт, зберігати відповідно до порядку, визначеному постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Після проведення відповідних експертиз, речові докази залишити на зберіганні в камері зберігання (хову) вогнепальної зброї та боєприпасів ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області (м. Харків, вул. Володимира Вакуленка, 1/32).

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складений 23.05.2025 р.

Слідчий суддя ОСОБА_1