Справа № 588/557/25
Провадження № 1-кп/588/86/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 червня 2025 року м. Тростянець

Тростянецький районний суд Сумської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000408 від 20.03.2025,відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Тростянець Сумської області, громадянина України, з повною вищою освітою, одруженого, працюючого головним лісничим у ДП «Тростянецький агролісгосп», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Тростянецького районного суду Сумської області від 07.04.2025 у цьому кримінальному провадженні було призначено підготовче судове засідання.

У підготовчому судовому засіданні прокурор висловив думку про можливість призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту та проведення судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Обвинувачений та його захисник не заперечили проти призначення судового розгляду у кримінальному провадженні.

Заслухавши учасників підготовчого судового засідання, дослідивши обвинувальний акт та додані до нього матеріали, суд вважає, що кримінальне провадження підсудне Тростянецькому районному суду Сумської області, під час підготовчого судового засідання не установлено підстав для прийняття рішень про закриття провадження, повернення обвинувального акту прокурору, а тому суд дійшов висновку про наявність підстав для призначення судового розгляду у відкритому судовому засіданні, з викликом учасників кримінального провадження.

Відповідно до статті 314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду.

Враховуючи викладене, з метою отримання всієї інформації, яка характеризує ОСОБА_4 , суд вважає необхідним доручити представнику органу пробації скласти досудову доповідь щодо обвинуваченого.

Також прокурор просив прийняти до спільного розгляду з обвинувальним актом цивільний позов Державної екологічної інспекції у Сумській області до ОСОБА_4 .

Представник потерпілого у підготовче судове засідання не з`явився, але подав заяву в якій просить провести підготовче засідання без його участі.

Обвинувачений та захисник заперечили проти прийняття до розгляду цивільного позову посилаючись на те, що цивільний позов був складений в іншому кримінальному провадженні з якого було виділено дане кримінальне провадження, однак доказів про це немає.

Суд вважає за необхідне прийняти цивільний позов потерпілого до спільного розгляду з обвинувальним актом зважаючи на таке.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.

Враховуючи, що за формою та змістом позовна заява Державної екологічної інспекції у Сумській області до ОСОБА_4 про відшкодування шкоди завданої кримінальним правопорушенням, відповідає вимогам, встановленим до позову, який пред`являється у порядку цивільного судочинства, подана до початку судового розгляду, суд вважає за необхідне відповідно до статті 128 КПК України прийняти до спільного розгляду разом з обвинувальним актом цивільний позов потерпілого.

Доводи обвинуваченого та його захисника про відсутність доказів на підтвердження виділення матеріалів кримінального провадження суд відхиляє, оскільки до матеріалів кримінального провадження додано реєстр матеріалів досудового розслідування в якому містяться відомості про виділені матеріали кримінального провадження, зокрема і цивільний позов потерпілого.

Надання суду інших документів, ніж ті, що передбачені ч. 4 ст. 291 КПК України, до початку судового розгляду забороняється.

Також у підготовчому судовому засіданні захисник ОСОБА_5 заявила клопотання про скасування арешту майна, мотивуючи вимоги тим, що ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 10 лютого 2025 року накладено арешт у кримінальному провадженні №0000039 від 07.09.2022 на наступне майно: земельну ділянку з кадастровим номером: :00:008:0387 та житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , які на праві приватної власності належать ОСОБА_4 . Про наявність вказаної ухвали сторона захисту дізналася виключно під час відкриття матеріалів справи. Також захисник зазначила, що 12 лютого 2025 року було укладено договір дарування земельної ділянки з кадастровим номером :00:008:0387 та житлового будинку, що розташовані за адресою: АДРЕСА_2 . З цих підстав було відмовлено у проведенні реєстраційних дій. Хоча майно і не перебуває у власності ОСОБА_4 , однак арешт майна існує, оскільки ухвала суду не скасована.

Крім того, захисник вказала, що ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 10 лютого 2025 року, накладено арешт у кримінальному провадженні № 0000039 від 07.09.2022 на наступне майно: ОСОБА_6 , 1987 року випуску, дата реєстрації 11.11.2008; причіп СЗАП 83571, 1991 року випуску, дата реєстрації 19.03.2016; АДРЕСА_3 , 2016 року випуску, дата реєстрації 25.11.2016, власником яких є ОСОБА_4 . На вказане майно вже був накладений арешт, який на даний час не знятий, а саме згідно ухвали від 03.09.2024 Зарічним районним судом м. Суми за іншим кримінальним провадженням. Слідчий не перевірив чи накладався арешт на вказане майно та надав суду недостовірну інформацію за результатами якої суд виніс незаконне рішення. Слідчим суддею розглядалося клопотання без повідомлення підозрюваного та його адвоката, винесена ухвала не направлялася сторонам. В цивільному позові відсутня вимога, щодо арешту майна в рахунок стягнення коштів. Окрім цього цивільний позов подано набагато раніше, а ніж завершено досудове розслідування, а саме 06.02.2025. Окрім цього його подано в рамках кримінального провадження №0000039 від 07.09.2022 року, а не в рамках цього кримінального провадження, тому фактично відсутня потреба в накладанні арешту на майно, оскільки відсутній процесуальний суб`єкт на користь якого можливо будуть стягуватися кошти.

Посилаючись на зазначені обставини, захисник просить: 1) скасувати арешт, накладений відповідно до ухвали Зарічного районного суду м. Суми від 10 лютого 2025 року, справа №591/6551/24, у кримінальному провадженні №0000039 від 07.09.2022 на наступне майно: земельну ділянку з реєстраційним номером 250 та кадастровим номером: :00:008:0387 та житловий будинок з реєстраційним номером 040, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , які на праві приватної власності належать ОСОБА_4 ; 2) скасувати арешт, накладений відповідно до ухвали Зарічного районного суду м. Суми від 10 лютого 2025 року, справа №591/6551/24, у кримінальному провадженні №0000039 від 07.09.2022 на наступне майно: Volkswagen Jetta, 1987 року випуску, дата реєстрації 11.11.2008; Причіп СЗАП 83571, 1991 року випуску, дата реєстрації 19.03.2016; Причіп Креон, 1Б-2000, 2016 року випуску, дата реєстрації 25.11.2016, власником яких є ОСОБА_4 .

У судовому засіданні захисник ОСОБА_5 та обвинувачений заявлене клопотання підтримали, просили задовольнити.

Прокурор заперечила проти заявленого клопотання посилаючись на те, що арешт майна може бути накладено в кількох провадженнях. Арешт накладено з метою відшкодування шкоди в кримінальному провадженні. Ухвала суду про накладення арешту оскаржувалася та суд надав їй оцінку. Перереєстрація права власності на майно була проведена з метою уникнення відповідальності за завдану шкоду.

Заслухавши пояснення учасників судового засідання, дослідивши матеріали додані до клопотання про скасування арешту майна, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання, виходячи з таких мотивів.

Кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000408 від 20.03.2025, відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, надійшло до суду 07.04.2025 і на даний час проводиться підготовче судове засідання.

В ході досудового розслідування кримінального провадження № 0000039 від 07.09.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 367 КК України, ухвалами слідчого судді Зарічного районного суду м. Суми від 10.02.2025 за клопотанням слідчого було накладено арешт на: 1) земельну ділянку з реєстраційним номером 250 та кадастровим номером: :00:008:0387 та житловий будинок з реєстраційним номером 040, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , які на праві приватної власності належать ОСОБА_4 , 2) транспортні засоби: ОСОБА_6 , 1987 року випуску, дата реєстрації 11.11.2008; причіп СЗАП 83571, 1991 року випуску, дата реєстрації 19.03.2016; причіп Креон, 1Б-2000, 2016 року випуску, дата реєстрації 25.11.2016, власником яких є ОСОБА_4 .

Арешт на вказане майно накладено слідчим суддею з метою збереження майна та забезпечення відшкодування шкоди завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Зважаючи на вищевикладене, підставою для скасування арешту в порядку ст. 174 КПК України є відсутність потреби в подальшому застосуванні цього заходу забезпечення або необґрунтованість його застосування, при цьому, з урахуванням вимог ст. 22 КПК України, доведення цих обставин покладається на особу, яка звернулася із клопотанням про скасування арешту майна.

Обвинуваченим та його захисником не надано доказів на підтвердження того, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Також суд вважає необхідним зазначити, що на момент постановлення слідчим суддею ухвали про накладення арешту на житловий будинок та земельну ділянку, що розташовані по АДРЕСА_2 , власником даного нерухомого майна був обвинувачений.

Через день після постановлення слідчим суддею ухвали про накладення арешту, нерухоме майно було відчужено обвинуваченим.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства.

Скасування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, що є предметом клопотання, до завершення судового розгляду кримінального провадження наразі є передчасним.

Відтак, клопотання адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту майна не підлягає задоволенню.

Керуючись положеннями статей 55, 56, 128, 170-174, 314-316, 350, 370, 372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Призначити судовий розгляд у відкритому судовому засіданні на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000408 від 20.03.2025, відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, на 11 год. 00 хв. 16 червня 2025 року, який відбудеться у залі судових засідань Тростянецького районного суду Сумської області (адреса: вул. Миру, 9, м. Тростянець, Сумська область).

Доручити Охтирському районному сектору № 1 філії ДУ «Центр пробації» в Сумській області скласти досудову доповідь відносно ОСОБА_4 до 20 червня 2025 року.

Викликати у судове засідання прокурора, обвинуваченого, захисника та представника потерпілого.

Прийняти до спільного розгляду разом з обвинувальним актом цивільний позов представника потерпілого Державної екологічної інспекції у Сумській області до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Клопотання захисника ОСОБА_5 про скасування арешту майна залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Повний текст ухвали оголошено 09 червня 2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1