Провадження №1-кс/127/8356/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницького області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря ОСОБА_2 ,

заявника ОСОБА_3 ,

представника заявників ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_6 , ОСОБА_3 та ОСОБА_7 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_6 , ОСОБА_8 та ОСОБА_7 звернулись до суду зі скаргою, в якій просили зобов`язати уповноважених осіб Вінницької обласної прокуратури, внести відомості про вчинення кримінальних правопорушень до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою (зверненням) ОСОБА_6 , ОСОБА_3 та ОСОБА_7 від 03.06.2025.

Скарга мотивована тим, що 03 червня 2025 року ОСОБА_6 , ОСОБА_8 та ОСОБА_7 звернулись до Офісу Президента України із заявою (зверненням) про вчинення кримінального правопорушення, яка в подальшому листом Офісом Генерального прокурора України скерована до Вінницької обласної прокуратури.

Однак, станом на дату звернення до суду, відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою (зверненням) ОСОБА_6 , ОСОБА_3 та ОСОБА_7 від 03.06.2025 внесені не були, витяг з ЄРДР заявникам не надано.

На підставі викладеного, вважаючи невнесення відомостей до ЄРДР за заявою (зверненням) ОСОБА_6 , ОСОБА_3 та ОСОБА_7 від 03.06.2025 порушенням вимог чинного законодавства, останні звернулись до суду з даною скаргою.

ОСОБА_3 та захисник адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні вимоги скарги підтримали в повному обсязі та просили їх задовольнити. Адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні зазначив, що суддя ОСОБА_9 не допустив до участі у справі ОСОБА_3 в якості потерпілої і вона була присутня в судовому засіданні в якості вільного слухача. Заявники вбачають в таких діях судді ознаки злочину, що передбачено ст. 366 та ст. 364 КК України. На час розгляду справи матеріали не містили документів про надання заявнику ОСОБА_3 статусу потерпілого.

Прокурор Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги. Зазначив, що рішення слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_9 переглядалось в апеляційному порядку та залишено в силі.

Заслухавши пояснення заявника, захисника (представника) та прокурора, дослідивши матеріали скарги, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, а саме бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Правом на оскарження наділені, зокрема, заявник та потерпілий, чи їх представник.

Як вбачається з матеріалів справи 03 червня 2025 року ОСОБА_6 , ОСОБА_8 та ОСОБА_7 звернулись до Офісу Президента України із заявою (зверненням) про вчинення кримінального правопорушення.

В заяві зазначалося про вчинення кримінального правопорушення суддею Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_9 , прокурором Вінницької окружної прокуратури ОСОБА_10 та слідчим СВ Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_11 .

Вказана заява Офісом Президента України направлена для розгляду Офісу Генерального прокурора.

В подальшому, вказана заява Офісом Генерального прокурора направлена для розгляду по суті до Вінницької обласної прокуратури.

Листом за підписом виконувача обов`язків начальника №31-814ВИХ-2531-105-18 від 25.06.2025 заявників повідомлено про те, що: «Водночас, у зверненні не наведено об`єктивних даних про вчинення суддями Вінницького міського суду, прокурорами Вінницької окружної прокуратури та слідчими Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області, суспільно-небезпечних діянь, передбачених Кримінальним кодексом України, а тому підстави для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань наразі відсутні.»

Визначаючись щодо обґрунтованості скарги суд виходить з того, що відповідно до статті 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Визначаючись щодо обґрунтованості скарги суд виходить з того, що відповідно до статті 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Положеннями частини першої статті 9 КПК України на керівника органу досудового розслідування покладений обов`язок неухильно додержуватись вимог Кримінального процесуального кодексу.

Відповідно до частини першої та другої статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, яке затверджено наказом Генеральної прокуратури України від 30.06.2020 №298, передбачено, що до реєстру вносяться відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, кримінально-процесуальне законодавство передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, але не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень, а лише тих, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Як зазначили у своїй заяві (зверненні) ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_7 та пояснили у судовому засіданні ОСОБА_3 та захисник адвокат ОСОБА_4 підставою для звернення із заявою (зверненням) до Офісу Президента України стало те, що суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_9 не допустив ОСОБА_3 до судового засідання як потерпілу, а остання була присутня як вільний слухач, а прокурор та слідчий незаконно закрили кримінальне провадження.

Однак, суд звертає увагу на те, що оскарження рішень, дій та бездіяльності слідчого чи прокурора, щодо неналежного проведення досудового розслідування кримінального провадження здійснюється в порядку, передбаченому статтею 303 КПК України, а не шляхом внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР.

Верховний Суд у своєму рішенні від 30.09.2021 (Постанова ККС ВС у справі 556/450/18) вказав, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 при розгляді справи №818/1526/18 зазначила, що, саме у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, підставою для початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Суд враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу та заяву (звернення) ОСОБА_6 , ОСОБА_3 та ОСОБА_7 від 03.06.2025, вважає, що відомості, які зазначені у заяві не містять в собі даних, що можуть вказувати на конкретні ознаки складу кримінального правопорушення.

Як зазначено вище підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою/повідомленням про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу та заяву (звернення) ОСОБА_6 , ОСОБА_3 та ОСОБА_7 від 03.06.2025, слідчий суддя дійшов висновку, що остання не є заявою або повідомленням про вчинення злочину.

Крім того, як зазначено вище, заявниками ініціюється питання внесення до ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення, в тому числі суддею Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_9 .

В цьому контексті суд звертає увагу на те, що при безпідставно ініційованому досудовому розслідуванні порушуються гарантії недоторканості судді та його незалежності у виконанні професійних обов`язків.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод метою забезпечення незалежності судової влади є гарантування кожній особі основоположного права на розгляд справи справедливим судом тільки на законній підставі та без будь-якого стороннього впливу.

У пункті 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 13 червня 2007 р. № 8 «Про незалежність судової влади» зазначено, що виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається.

Забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках на касаційне оскарження судового рішення є одним з основних засад судочинства, встановлених статтею 129 Конституції України.

Конституційним Судом України в своєму рішенні у справі №2-рп/2011 від 11.03.2011 було акцентовано, що оцінка вчинених суддею процесуальних дій може здійснюватися тільки судами апеляційної чи касаційної інстанції.

Аналогічної позиції дотримується і Консультативна рада європейських суддів, яка в пункті 57 Висновку № 11 (2008) щодо якості судових рішень підкреслює, що зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на звернення до Європейського суду з прав людини.

Резолюціями 40/32 та 40/146 Генеральної Асамблеї від 29 листопада та 13 грудня 1985 року схвалені основні принципи незалежності судових органів, згідно яких судові органи вирішують передані їм справи безсторонньо, на основі фактів і відповідно до закону, без будь-яких обмежень, неправомірного впливу, спонуки, тиску, погроз або втручання, прямого чи непрямого, з будь-якого боку і з будь-яких би то не було причин. Не повинно мати місця неправомірне чи несанкціоноване втручання в процес правосуддя, і судові рішення, винесені суддями, не підлягають перегляду. Цей принцип не перешкоджає здійснюваному відповідно до закону судовому перегляду чи пом`якшенню вироків, винесених судовими органами.

Відповідно до рішення Європейського суд з прав людини у справі «Салов проти України» від 06.09.2005 року, одним із основних аспектів верховенства права є принцип правової певності, який передбачає, що коли рішення суду стало остаточним, воно не може бути піддано сумніву будь-яким рішенням суду.

Незалежність судової влади є головною умовою забезпечення верховенства права, ефективного захисту прав і свобод людини та громадянина, юридичних осіб, інтересів суспільства й держави.

Ознайомившись зі скаргою суд вважає, що заява (звернення) ОСОБА_6 , ОСОБА_3 та ОСОБА_7 від 03.06.2025 не є заявою про вчинення злочину, оскільки вона носить узагальнений характер, викладений в формі необґрунтованих та невмотивованих припущень заявника, які ґрунтуються на його безпідставних власних міркуваннях та не містять в собі наведених ознак об`єктивної сторони діяння, що не може слугувати підставою для внесення даних до ЄРДР.

Частиною першою та другою статті 307 КПК України передбачено, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку про необґрунтованість скарги та відсутність підстав для її задоволення.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 9, 25, 26, 214, 216, 303-307, 309, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_6 , ОСОБА_3 та ОСОБА_7 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за зверненням від 03.06.2025 - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя