Провадження № 1-кс/161/3451/25
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

м. Луцьк 11 червня 2025 року

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого відділу слідчого управління Головного управління Національної поліції у Волинській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Лівчиці, Жидачівського району, Львівської області, фактично проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий відділу слідчого управління Головного управління Національної поліції у Волинській області ОСОБА_4 , за погодженням із прокурором у кримінальному провадженні - прокурором Волинської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 строком на 60 днів.

Своє клопотання мотивує тим, що СУ ГУНП у Волинській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000024 від 21.05.2025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 332, ч. 3 ст. 369 КК України.

09.06.2025 о 12 год 33 хв ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

10.06.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Враховуючи те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, які, відповідно до ст. 12 КК України відносяться до категорії тяжких злочинів та за які передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років позбавлення волі, а тому останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, спотворити, або сховати будь яку з речей та документів, які мають значення для досудового розслідування, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення, зважаючи на обставини, які свідчать про неможливість запобігання ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, а тому просить застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Заслухавши думку слідчого та прокурора, кожного зокрема, які клопотання підтримали та просили його задовольнити, пояснення підозрюваного та його захисника, кожного зокрема, які клопотання підтримували частково, просили зменшити розмір застави, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, суд приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає до часткового задоволення.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СУ ГУНП у Волинській області перебуває кримінальне провадження №0000024 від 21.05.2025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 332, ч. 3 ст. 369 КК України.

10.06.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя, при вирішенні даного клопотання, враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цими злочинами, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.

Отже, оцінюючи надані стороною обвинувачення матеріали та встановленні в судовому засіданні обставини, слід прийти до висновку, що в своїй сукупності вони доводять наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчинені ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя зауважує, що ризиком не можна вважати прогнозовану подію, настання якої розглядається як цілком гарантоване. Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, у цьому випадку підозрюваний, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню, судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Таким чином, слідчий суддя оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи.

Отже, встановлені обставини під час розгляду клопотання дійсно можуть свідчити про існування ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить те, що ОСОБА_5 в будь-який момент, усвідомлюючи, що його підозрюють у причетності до скоєння тяжкого злочину, з метою уникнення покарання може залишити місце свого проживання та переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду. Одночасно встановлено, що підозрюваний, офіційно не працевлаштований, не має тісних соціальних зв`язків та у випадку застосування до останнього запобіжного заходу не пов`язаним з триманням під вартою, матиме можливість незаконно перетнути державний кордон України поза встановленими пунктами пропуску.

Про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, дійсно свідчить те, що ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, за які, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років, з конфіскацією майна, тому є підстави вважати, що ОСОБА_5 , усвідомлюючи про покарання, яке йому загрожує, може переховуватись від органу досудового розслідування, та/або суду.

Наявність ризику, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, знищити, сховати або спотворити будь-які документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а тому, перебуваючи на волі, підозрюваний, з великою ймовірністю, зможе знищити, сховати або спотворити будь-які із речей та документів, що можуть мати важливе доказове значення у провадженні.

Про наявний ризик, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, вказує те, що ОСОБА_5 , не будучи обмеженим у свободі, може вчинити спроби незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному проваджені. Так, як встановлено, що ОСОБА_5 з метою уникнення кримінальної відповідальності, буде вживати заходів аби незаконно впливати на осіб, які надали показання в якості свідків у даному кримінальному провадженні з метою зміни або відмови від наданих показань.

Слідчий суддя, окрім цього, враховує характер кримінального правопорушення, яке має високий ступінь суспільної небезпеки, зумовленої наслідками не лише для конкретної особи, а й для суспільства в цілому, практику Європейського суду з прав людини - п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Розумність тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно. Вона має оцінюватись в кожному окремому випадку в залежності від особливостей конкретної справи та причин, про які йдеться у рішеннях національних судів. Тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011).

Слідчим суддею встановлено, що запобігання ризикам переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, вплив на свідків, експертів, вчинення нових кримінальних правопорушень, становить саме суспільний інтерес, який полягає в забезпеченні відправлення судочинства. Цей інтерес має превалююче значення та виправдовує застосування до підозрюваного запобіжного заходу, саме у вигляді тримання під вартою.

На переконання слідчого судді в даному конкретному випадку застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені КПК України, є недостатньою мірою, оскільки вони не будуть слугувати забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також не зможуть запобігти спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування або суду, впливу на свідків, або вчинити інші кримінальні правопорушення.

Таким чином, слідчий суддя погоджується з позицією сторони обвинувачення, що застосування до підозрюваного ОСОБА_7 більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені КПК України, буде недостатньою мірою, оскільки не будуть слугувати забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також не зможе запобігти ризикам, встановленим під час досудового розслідування.

Виходячи із вищевикладеного та враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 підлягає до часткового задоволення.

На підставі ч. 3 ст.183 КПК України визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків - 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 181 680 (сто вісімдесят одну тисячу шістсот вісімдесят) гривень.

Згідно ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Згідно протоколу затримання ОСОБА_5 затримано 09.06.2025 о 12.33 год., а тому строк тримання під вартою слід обчислювати з моменту його затримання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 183, 193-194, 196-197, 209 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого відділу слідчого управління Головного управління Національної поліції у Волинській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Лівчиці, Жидачівського району, Львівської області, фактично проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів до 07 серпня 2025 року включно.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 , рахувати з 12 год. 33 хв. 09.06.2025 року, тобто з моменту фактичного його затримання.

На підставі ч. 3 ст.183 КПК України визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 181 680 (сто вісімдесят одну тисячу шістсот вісімдесят) гривень.

Згідно ч.7 ст.182 КПК України, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному ухвалою про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Заставу в розмірі 181 680 (сто вісімдесят одну тисячу шістсот вісімдесят) гривень внести на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Волинській області: , депозитний рахунок №UA0002504, банк ДКСУ м.Київ МФО 820172 та надати документ, що це підтверджує слідчому, прокурору або суду.

Згідно ст.183 КПК України у разі внесення застави, на підозрюваного ОСОБА_5 до ч.5 ст.194 КПК України, покласти наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою ж їх вимогою; не відлучатися за межі території Львівської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця свого проживання та/або місця роботи; здати на зберігання у відповідний орган Управління Державної міграційної служби України у Волинській області паспорт громадянина України для виїзду за кордон; не спілкуватися зі свідками та підозрюваним у цьому ж кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню в порядку, передбаченому для виконання судових рішень, на підставі ст.205 КПК України.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду ОСОБА_1