У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 вересня 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , вивчивши матеріали скарги ОСОБА_2 подану в особі уповноваженого представника ОСОБА_3 щодо бездіяльності уповноважених посадових осіб Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, яка полягає у невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення, -

у с т а н о в и в:

26 вересня 2025 року до Ужгородського міськрайонного суду через систему " Електронний суд" надійшла скарга ОСОБА_2 подану в особі уповноваженого представника ОСОБА_3 щодо бездіяльності уповноважених посадових осіб Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, яка полягає у невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення.

Згідно зі скаргою та додатками до неї вбачається, що 08 вересня 2025 року, ОСОБА_3 до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області була здана заява в порядку ч.1,4 ст.214 КПК України, що містить ознаки злочину, передбаченого ст. 400-1 Кримінального Кодексу України.

Заявник зазначає, що 16.09.2025 року, він пішов до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області дізнатися чи внесена його заява до ЄРДР. Зазначив, що працівники поліції йому повідомили, що його заява зареєстрована згідно Талону - повідомлення єдиного обліку № 28044 про прийняття і реєстрацію заяви ( повідомлення ) про кримінальне правопорушення та іншу подію і видали йому цей талон у паперовому вигляді. Після цього жодних дій, спрямованих на внесення наданих ним відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та здійснення досудового слідства даним органом досудового слідства не вчинялося.

Вважає, що Ужгородським РУП ГУНП в Закарпатській області, всупереч ст. 214 КПК України, допущено бездіяльність. Вказує, що відомості, викладені в повідомленні про вчиення злочину за ст.400-1 ККУ, відразу повинні були внесені в ЄРДР але не пізніше 24 години після подання повідомлення про злочин.

З огляду на це, заявник просить суд: зобов`язати Ужгородський РУП ГУНП в Закарпатській області невідкладно внести відомості про вчинення злочину, які мають ознаки складу злочину передбаченого ст.400-1 Кримінального Кодексу України до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі факту вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , « ПРЕДСТАВНИЦТВО В СУДІ БЕЗ ПОВНОВАЖЕНЬ ».

Згідно з протоколом автоматизованого визначення слідчого судді від 26 вересня 2025 року, справа передана на розгляд слідчому судді ОСОБА_1 .

Судовому розгляду скарги передує процесуальна діяльність слідчого судді, метою якої є належна організація та ефективне проведення її розгляду. Ознайомившись зі скаргою та додатками до неї, слідчий суддя дійшов висновку, що скаргу належить повернути, з огляду на таке.

Статтею 7 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) серед основних засад кримінального провадження, передбачено забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, зміст якого розкривається у ст. 24 КПК.

Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Частиною 1 ст. 304 КПК встановлено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 КПК, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Згідно з пунктами 1, 3 ч. 2 ст. 304 КПК скарга повертається, якщо: (1) якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; (2) вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Згідно зі ст. 113 КПК процесуальні строки - це встановлені, зокрема, законом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням КПК.

Відповідно до частин 3, 5, 7 ст. 115 КПК при обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку. При обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк. При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання повідомлення про вчинення кримінального правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, а також через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Отже, при визначенні моменту вчинення бездіяльності визначальною є не дата отримання заявником відповіді від Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатської області та талону-повідомлення єдиного обліку, а дата вчинення бездіяльності, яка у цьому випадку настала через 24 години після подання заяви про вчинене кримінальне правопорушення.

Тобто, зважаючи на положення ч. 5 ст. 115 та ч. 1 ст. 214 КПК, десятиденний строк для подання скарги на бездіяльність починається з дня, наступного за тим, у якому закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей.

Слідчим суддею встановлено, що згідно даних талону-повідомлення єдиного обліку №28044 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію від 16.09.2025 року, вбачається, що 08.09.2025 року від адвоката ОСОБА_3 надійшла заява про вчинення кримінального правопорушення.

На підставі фактичних даних, які зафіксовані в скарзі слідчий суддя установив, що 08.09.2025 року ОСОБА_3 звернувся до керівника органу досудового розслідування Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатської області із заявою про вчинення кримінального правопорушення. Власне, з цього моменту слід відраховувати 24 години на внесення відомостей до ЄРДР.

Тобто, фактично, бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР настала з 10 вересня 2025 року, і саме з цього моменту особа мала право протягом десяти днів оскаржити таку бездіяльність до слідчого судді. Тобто, останнім днем оскарження бездіяльності, яка полягала у невнесенні відомостей до ЄРДР було 19.09.2025 року.

Водночас, фактично скаргу ОСОБА_3 подав через систему «Електронний суд» 25.09.2025, яка надійшла до суду 26.09.2025 року ( штамп на скарзі) , про що свідчить відмітка суду на вказаній скарзі, тобто з пропуском встановленого ч. 1 ст. 304 КПК строку подання скарги.

Питання про поновлення пропущеного строку ОСОБА_3 не порушував.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що ОСОБА_3 пропущено строк на звернення до слідчого судді зі скаргою, а тому таку скаргу належить повернути. Керуючись статтями 304, 305, 369-372, 375, 376 КПК, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Скаргу ОСОБА_2 подану в особі уповноваженого представника ОСОБА_3 щодо бездіяльності уповноважених посадових осіб Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, яка полягає у невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення- повернути заявнику.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала скаргу, разом зі скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду впродовж п`яти днів з дня отримання її копії.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1