Справа №718/686/25
Провадження №1-кс/718/249/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.09.2025 року м.Кіцмань Чернівецька область

Слідчий суддя Кіцманського районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

представника скаржника - адвоката ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції),

дізнавач - не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Кіцманського районного суду Чернівецької області скаргу представника ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 на постанову слідчого про часткову відмову у задоволенні клопотання у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000133 від 03.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України, -

в с т а н о в и в :

16 вересня 2025 року до Кіцманського районного суду Чернівецької області надійшла скарга представника ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 на постанову слідчого про часткову відмову у задоволенні клопотання у порядку п.7 ч.1 ст.303 КПК України (далі скарга).

У скарзі представник ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_3 просить:

- скасувати постанову начальника сектору дізнання ВП №2 (м.Кіцмань) ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_5 про часткову відмову в задоволенні клопотання від 29.08.2025 року;

- зобов`язати начальника сектору дізнання ВП №2 (м.Кіцмань) ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_5 задовольнити клопотання представника потерпілого від 26.08.2025 про призначення та проведення оціночно-будівельної експертизи для встановлення розміру матеріальної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також з`ясування істотних обставин справи, зокрема оцінки реальної (ринкової) вартості житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , зазначеної у договорі, його реальній ринковій вартості станом на 14.07.2023 р.

Обґрунтовуючи зазначену скаргу, представник скаржника, серед іншого, зазначає, що 26.08.2025 ним було подано клопотання, в якому він просив просив слідчого призначити та провести оціночно-будівельну експертизу для встановлення розміру матеріальної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, з метою встановлення належної правової оцінки дій осіб, що призвели до протиправного вибуття майна з власності потерпілого, з чого виникає потреба у визначенні дійсної (ринкової) вартості житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , зазначеної у договорі, його реальній ринковій вартості станом на 14.07.2023 р., однак слідчий відмовив у задоволенні клопотання, посилаючись на те, що станом на момент розгляду клопотання у даному кримінальному провадженні відсутня необхідність проведення оціночно-будівельної експертизи.

Представник скаржника у судовому засіданні в режимі відеоконференції підтримав подану ним скаргу з викладених у ній підстав, просив задоволити скаргу на постанову про закриття кримінального провадження.

Начальник сектору дізнання у судове засідання - не з`явився, подав до суду через канцелярію суду заяву, в якій, серед іншого, зазначив, що ринкова оцінка нерухомого майна вже проведена на момент придбання вказаного майна, а тому відсутня необхідність проведення оціночно-будівельної експертизи, вважає, що у задоволенні скарги слід відмовити, просив провести судове засідання за скаргою без його участі, у зв`язку зі службовою необхідністю.

Дослідивши скаргу, долучені до неї матеріали, заслухавши представника потерпілого у судовому засіданні в режимі відеоконференції, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Постановою начальника сектору дізнання відділення поліції №2 Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_5 від 29 серпня 2025 року відмовлено у задоволенні клопотання у частині п.п. 2, 3, 4, поданого представником потерпілого ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000133 від 03.09.2024.

Оскаржувана постанова обґрунтована тим, що, на думку начальника сектору дізнання, вказане клопотання у частині п.п. 2, 3, 4 не підлягає задоволенню у зв`язку із тим, що у даному кримінальному провадженні відсутня необхідність проведення оціночно-будівельної експертизи.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого, прокурора в порядку, передбаченому КПК України.

Згідно частин 1 та 2 статті 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання.

Процесуальна можливість сторони захисту заявляти клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій виникає із приписів ч. 3 ст. 93, ч. 6 ст. 223 КПК України, а порядок розгляду таких клопотань закріплений у ст. 220 КПК України.

Згідно зі ст. 220 КПК України клопотання сторони захисту про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй. В свою чергу, вимоги до змісту постанови, яка виноситься за результатами розгляду клопотання захисту, визначені ч.5 ст.110 КПК України, в якій, зокрема, вказано, що в мотивувальній частині постанови повинні міститися відомості про мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу.

Правова природа оскарження рішень слідчого, прокурора передбачає необхідність перевірки не лише дотримання процесуального порядку вирішення клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій, а й вмотивованості постановлених рішень, що може випливати із оцінки таких клопотань на предмет можливості і доцільності здійснення відповідних процесуальних дій.

Так, слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети (ч. 1, 2 ст. 223 КПК України). Главами 20 та 21 КПК України передбачені види слідчих дій, які поділяються на гласні слідчі дії (допит, пред`явлення для впізнання, обшук, огляд, слідчий експеримент, освідування особи, призначення експертизи) та негласні слідчі (розшукові) дії (втручання у приватне спілкування, обстеження публічно недоступних місць, житла чи іншого володіння особи, установлення місцезнаходження радіоелектронного засобу, спостереження за особою, річчю або місцем, аудіо-, відеоконтроль місця, контроль за вчиненням злочину, виконання спеціального завдання з розкриття злочинної діяльності організованої групи чи злочинної організації, негласне отримання зразків, необхідних для порівняльного дослідження (експертизи), використання конфіденційного співробітництва).

Відповідно до ч.3 ст.93 КПК України сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

Ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді.

Підстави проведення експертизи визначені ст.242 КПК, відповідно до якої експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо: 1) встановлення причин смерті; 2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень; 3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності; 4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості; 6) визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

При цьому, вимоги до процесуального рішення, прийнятого у формі постанови, передбачені ст. 110 КПК України, відповідно до якої постанова повинна складатися, зокрема, з мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу.

У даному випадку, дослідивши зміст оскаржуваної постанови слідчий суддя вважає, що вказана постанова не містить належного обґрунтування відмови у проведенні оціночно-будівельної експертизи.

Відповідно до ст.307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

За таких обставин, оскаржувана постанова підлягає скасуванню.

Стосовно заявленої вимоги про зобов`язання начальника сектору дізнання провести вказану у клопотанні експертизу, слідчий суддя вважає, що така вимога задоволенню не підлягає, оскільки відповідно до ч.4 ст.40-1 КПК України, дізнавач, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Суд враховує рішення Європейського суду з прав людини у справах «Голдер проти Великої Британії» від 21 лютого 1975 року, «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року, «Жоффре де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року, «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року, у яких зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відтак, зобов`язання начальника сектору дізнання задовольнити клопотання представника потерпілого від 26.08.2025 про призначення та проведення оціночно-будівельної експертизи, на думку слідчого судді, суперечитиме вимогам КПК України щодо самостійності дізнавача у своїй процесуальній діяльності, а відтак скарга в цій частині задоволенню не підлягає.

Разом з тим, слідчий суддя вважає, що оскаржувана постанова не містить належного обґрунтування відсутності необхідності призначення експертизи, а тому в цій частині скарга підлягає частковому задоволенню, а оскаржувана постанова підлягає скасуванню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ч.2 ст.307 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в :

Скаргу представника ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 на постанову слідчого про часткову відмову у задоволенні клопотання у порядку п.7 ч.1 ст.303 КПК України задоволити частково.

Скасувати постанову начальника сектору дізнання ВП №2 (м.Кіцмань) ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_5 про часткову відмову в задоволенні клопотання від 29.08.2025 року.

Відмовити у задоволенні скарги в частині зобов`язання начальника сектору дізнання ВП №2 (м.Кіцмань) ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_5 задовольнити клопотання представника потерпілого від 26.08.2025 про призначення та проведення оціночно-будівельної експертизи для встановлення розміру матеріальної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також з`ясування істотних обставин справи, зокрема оцінки реальної (ринкової) вартості житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , зазначеної у договорі, його реальній ринковій вартості станом на 14.07.2023 р.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1