Провадження №1-кс/523/4367/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" вересня 2025 р. м. Одеса

Пересипський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

обвинуваченого - ОСОБА_3 ,

представника обвинуваченого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду №17, заяву прокурора окружної прокуратури ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_6 від судового розгляду кримінального провадження № 0000063 від 15.10.2020 (справа № 523/2729/22) відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 239 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До провадження судді Пересипського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 надійшла заява прокурора Суворовської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_6 від судового розгляду кримінального провадження № 0000063 від 15.10.2020 (справа № 523/2729/22) відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 239 КК України.

Обґрунтовано заяву про відвід наступними обставинами: 1) у судовому засіданні суд безпідставно відмовив у задоволенні усного клопотання прокурора про допит у якості свідків співробітників СБУ, у той же час без допиту зазначених осіб неможливо виконати завдання кримінального провадження, у той же час за аналогічних обставин, суд задовольнив усне клопотання адвоката обвинуваченого про допит свідка, який не був допитаний під час досудового розслідування директора ТОВ «НВК «Укрекпром» ОСОБА_7 ; 2) не змінюючи порядок дослідження доказів, встановлений судом та погоджений сторонами, судом було висунуто вимогу прокурору щодо надання письмових доказів у кримінальному провадженні, хоча допит свідків не був закінчений; 3) адвокат захисту приймав участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, хоча відповідне клопотання у судовому засіданні не оголошувалось та не розглядалось, за допомогою яких технічних засобів підключався адвокат, так як було ідентифіковано його особу, стороні обвинувачення невідомо. Таким чином, у ході судового розгляду встановлено обставини, які вказують на явну прихильність суду до однієї із сторін у кримінальному процесі, що є порушенням безсторонності суду та вказує на упередженість судді.

У судове засідання прокурор Суворовської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_5 не з`явився, був повідомлений про розгляд заяви про відвід належним чином. Листом від 03.09.2025 року прокурор просив відкласти розгляд заяви, оскільки він з 04.09.2025 буде перебувати у черговій відпустці.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 заперечив проти відкладення розгляду заяви про відвід, просив розглянути заяву по суті та відмовити у її задоволенні.

У судовому засіданні адвокат обвинуваченого ОСОБА_3 ОСОБА_4 заперечував проти відкладення розгляду заяви про відвід, оскільки прокурор повідомлений належним чином про розгляд заяви, в свою чергу зміст ст. 81 КПК України не передбачає обов`язкової участі прокурора при розгляді такої заяви, належним чином повідомленого. Дії прокурора містять ознаки затягування розгляду кримінального провадження.

Також адвокат ОСОБА_4 надав до суду письмові пояснення, якими просив відмовити у задоволенні заяви про відвід. Додатково пояснив, що відсутні будь-які підстави для відводу судді ОСОБА_6 , з наступних підстав: 1) Твердження прокурора, що він дізнався про існування свідків, які проводили слідчі дії у рамках кримінального провадження, а також про співробітників інспекції, якими проводилися дослідження з питань завданої навколишньому середовищу шкоди тільки під час судового засідання не відповідають дійсності. Прокурор фактично хоче перекласти свої обов`язки, передбачені ст. 91 КПК України на суд, що є недопустимим. 2) Обставини задоволення клопотання сторони захисту про допит свідків, не є релевантними обставинам, за яких було заявлено клопотання прокурором про допит свідків. Прокурор заявив клопотання про допит у якості свідків осіб, які не допитувалися під час здійснення досудового розслідування, при тому що були всі можливості допиту наведених осіб. В свою чергу, 10.01.2022 під час ознайомлення з матеріалами вказаного кримінального провадження, стороною захисту надано стороні обвинувачення письмові докази, серед яких і пояснення ОСОБА_8 . Тобто, вказаний свідок являється свідком зі сторони захисту, пояснення якого офіційно передані стороні обвинувачення для можливості подальшого допиту вказаної особи у суді. 3) Трактувати, як упередженість суду, відмову у задоволенні клопотання про допит свідків, які не допитувались у рамках даного кримінального провадження та відповідно їх покази не надані стороні, є безпідставним та схоже на спробу затягування кримінального процесу, що порушує таку основну засаду кримінального провадження, як розумність строків. 4) Доводи щодо упередженості суду, яка виражається у тому, що головуючим висунуто вимогу прокурору про надання письмових доказів у кримінальному провадженні, хоча, на думку прокурора, допит свідків не був закінчений, не відповідають дійсності. Головуючим, відповідно до ст. 349 КПК України, обрано порядок дослідження доказів, зокрема, допит свідків обвинувачення потім захисту, надання письмових доказів стороною обвинувачення, надання письмових доказів стороною захисту, допит обвинуваченого. Всі свідки сторони обвинувачення та сторони захисту, які були заявлені, як у реєстрі досудового розслідування так і в клопотаннях сторони захисту були допитані у судовому засіданні. Після відмови у заявленому клопотання прокурора про допит свідків, стороною захисту було заявлене клопотання про зміну порядку дослідження доказів, а саме надання письмових доказів стороною захисту та надання письмових доказів стороною обвинувачення, бо прокурор з`явився у судове засідання непідготовленим та без матеріалів, які він буде надавати суду. Клопотання сторони захисту було задоволено, та стороною захисту вже надано суду письмові докази. При цьому прокурор неодноразово не з`являвся на подальші судові засідання, а також під час з`явлення наголошував, що надасть письмові докази на наступному судовому засіданні, чого не зробив досі. Тобто знову вбачається, що прокурор порушує таку основну засаду кримінального провадження, як розумність строків, штучно створюючи затягнення кримінального процесу. 5) законом чітко зазначено, що учасники кримінального провадження беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та кваліфікованого електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи. Тобто, адвокат має право використовувати власні технічні засоби та підтверджує свою особу кваліфікаційним підписом на інтернет ресурсі «Відеоконференцзвязок» (ВКЗ) через Єдину судову інформаційно- комунікаційну систему.

Суддя ОСОБА_6 про час, дату та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином, в судове засідання не з`явився.

Розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора про відкладення розгляду заяви про відвід, з підстав його перебування у черговій відпустці з 04.09.2025, суд відмовив у його задоволенні, оскільки прокурор повідомлений про розгляд заяви належним чином, ст. 81 КПК України не встановлює обов`язковості його участі під-час розгляду заяви, за обставин належного повідомлення. Також, подане клопотання про відкладення не обґрунтоване будь-якими доказами. У той же час, суд вже неодноразово відкладав розгляд заяви про відвід саме за клопотанням прокурора.

Вивчивши заяву про відвід, вислухавши обвинуваченого та захисника, приймаючи до уваги положення кримінального процесуального законодавства, а саме ст.75 КПК України, яка містить вичерпний перелік обставин, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного у кримінальному провадженні, та не підлягає розширеному тлумаченню, суд вважає, що заявлений відвід судді ОСОБА_6 не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Чинним Кримінальним процесуальним кодексом України в ст.75 та 81 КПК України визначено обставини, що виключають участь судді у кримінальному провадженні та порядок вирішення питання про відвід судді.

Частина 1 ст. 75 КПК України передбачає підстави для відводу, самовідводу судді, за умови, що він приймає участь у розгляді саме кримінального провадження.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, інші обставини, які викликають сумнів в неупередженості судді, є обставинами, які виключають участь судді в кримінальному провадженні.

Згідно ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.

У даному випадку, суд приходить до висновку, що у заяві про відвід прокурор ОСОБА_5 не навів жодних обставин та доказів, визначених ст.75 КПК України, які би свідчили про наявність підстав для відводу судді ОСОБА_6 від судового розгляду кримінального провадження №0000063 від 15.10.2020 (справа № 523/2729/22) відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 239 КК України.

Відповідно до прецедентної практики ЄСПЛ особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішенні по справі «Білуха проти України»).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» від 03 травня 2007 року суд нагадує, що «безсторонність», в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності суддів.

Стосовно об`єктивного критерію, слід визначити чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії).

Водночас, несприятлива позиція суду з питань права сама по собі не породжує сумнівів в неупередженості (рішення "Кастілло Альгар проти Іспанії").

Надаючи правову оцінку доводам прокурора ОСОБА_5 , викладеним у заяві про відвід, суд зазначає, що вони всі зводяться до незгоди з процесуальними рішеннями судді ОСОБА_6 , зокрема щодо відмови у задоволенні клопотання обвинувачення про допит свідків, а тому не можуть бути підставою для відводу.

В свою чергу, можливі порушення норм процесуального права при розгляді справи є підставою для апеляційного перегляду рішення суду і не можуть бути підставами для відводу судді.

Виходячи з аналізу наведених норм, а також наведених заявником доводів, суд не вбачає жодних обставин, які могли б являтися підставою для відводу судді ОСОБА_6 від розгляду вищевказаної справи.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.75, 76, 81, 309 КПК України, суд-

П О С Т А Н О В И В:

Залишити без задоволення заяву прокурора окружної прокуратури ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_6 від судового розгляду кримінального провадження №0000063 від 15.10.2020 (справа № 523/2729/22) відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 239 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1