Справа № 944/2557/22
Провадження №1-кс/944/1/25
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу

18.08.2025 рокум.Яворів

Слідчий суддя Яворівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого СВ Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_7 погодженого з прокурором Яворівської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_8 рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000412 від 25.06.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Раковець, Богородчанського району, Івано-Франківської області, жителя та такого, що зареєстрований в АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, не працюючого, не судимого, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,

в с т а н о в и в :

старший слідчий за погодженням з прокурором, звернулася до слідчого судді з клопотанням у кримінальному провадженні за №0000412, відомості про яке внесені до ЄРДР 25.06.2022 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 календарних днів без визначенням розміру застави.

В обґрунтування клопотання покликається на те, ОСОБА_6 , 25 червня 2022 року, приблизно о 11 годині 10 хвилин, керуючи технічно-справним автомобілем марки «Renault Master» номерний знак НОМЕР_1 , рухаючись автодорогою сполученням «Львів-Краковець» 36 км. + 600 м. в напрямку до м. Львова поза межами населеного пункту поблизу с. Когути Яворівського району Львівської області, порушив чинні вимоги ПДР, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1306 від 10.10.2001 з подальшими змінами та доповненнями, а саме: п. п. 1.2, 1.5, 2.3 (б, д), 10.1, 12.3, які виразилися в тому, що він був не уважним та не стежив за дорожньою обстановкою, відповідно не реагував на її зміну, перед зміною напрямку руху не переконався, що це буде безпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам руху, у момент виникнення небезпеки для руху - велосипедиста, який переїжджав автодорогу з права на ліво відносно напрямку його руху, якого він об`єктивно спроможний був виявити, не вжив негайних заходів для зменшення швидкості аж до зупинки транспортного засобу, внаслідок чого здійснив зіткнення із велосипедом, під керуванням ОСОБА_9 .

Внаслідок вказаної дорожньо-транспортної пригоди ОСОБА_9 отримав тілесні ушкодження у виді: тупої поєднаної травми тіла у вигляді травматичного субарахноїдального крововиливу, забою легень, лівобічного гемо-пневмотораксу, зламу ІІ-ХІІ ребер зліва, гематоми лівої половини грудної клітки, зламу тіла лівої лопатки і множинних саден голови та кінцівок, садна в 2 чільній ділянці справа та в ділянці правої брови, в ділянці плечового поясу зліва по задній поверхні, синці на лівій боковій поверхні тулуба з переходом в поперекову ділянку зліва та на ліву сідницю і на обох передпліччях у всіх ділянках та по всіх поверхнях. Вказана тупа поєднана травма тіла відноситься до тяжкого тілесного ушкодження за критерієм небезпеки для життя в момент її спричинення та перебуває у прямому причинному зв`язку з настанням смерті останнього.

Таким чином, ОСОБА_6 , обґрунтовано підозрюється у порушенні правил безпеки дорожнього руху, будучи особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило смерть потерпілого ОСОБА_9 , тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

15.03.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, повністю підтверджуються зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Як зазначає слідчий, при обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слід врахувати те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, що спричинило смерть, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на термін від трьох до восьми років, що вже само по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного до втечі. Окрім цього, вказаний ризик також підтверджується тим, що ОСОБА_6 , перебуваючи в процесуальному статусі свідка, неодноразово, будучи у встановленому кримінальним процесуальним законодавством порядку викликаним для проведення слідчих дій, без поважних причин до слідчого не з`являвся, а також не повідомляв про причини свого неприбуття. Водночас, 16.03.2023 ОСОБА_6 перетнув державний кордон України через міжнародний пункт пропуску «Грушів», у зв`язку із чим здійснення приводу підозрюваного ОСОБА_6 не представилось можливим. Таким чином, вищенаведене свідчить про умисне переховування підозрюваного ОСОБА_6 від органу досудового розслідування та суду.

Так, беручи до уваги, що ОСОБА_6 під час дії воєнного стану по всій території України на підставі свідоцтва про багатодітну сім`ю має право виїзду за кордон та через міжнародний пункт пропуску виїжджає задля власних потреб та перевозить гуманітарну допомогу, тяжкість передбаченого покарання та вагомість доказів зібраних досудовим розслідування, є достатні підстави вважати, що у випадку обрання підозрюваному запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, останній буде мати реальну можливість переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

Більше того, ОСОБА_6 на даний час володіє інформацією про місце проживання свідка ОСОБА_10 у даному кримінальному провадженні, який проживає в одному населеному пункті що і підозрюваний неподалік один від одного, також відоме місце проживання свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_10 , а тому не обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, надасть останньому реальну можливість впливати на свідків з метою зміни наданих органу досудового розслідування показань.

За таких обставин, відсутні обґрунтовані підстави вважати, що застосування до підозрюваного будь-якого іншого запобіжного заходу, крім тримання під вартою, зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Прокурор та слідчий у судовому засіданні подане клопотання підтримали, просили таке задовольнити. Прокурор, окрім наведеного в клопотанні, наголосив на тому, що органом досудового розслідування здобуто достатньо доказів вважати підозру висунуту ОСОБА_6 обґрунтованою. Наведені в клопотанні ризики є реальними, а відтак з врахуванням обставин, передбачених ст.178 КПК України, достатні всі підстави для обрання підозрюваному виняткового запобіжного заходу яким є тримання під вартою без визначення розміру застави відповідно до норм КПК України.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні просили застосувати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, такий як домашній арешт у нічний час доби за місцем проживання підозрюваного, зважаючи на молодий вік підозрюваного, який має постійне місце проживання, міцні соціальні зв`язки та щиро розкаюється у вчиненому.

Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя виходить з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини в тому числі особу підозрюваного міцність його соціальних зв`язків, наявність в нього родини й утриманців, репутацію та наявність судимості.

Слідчим суддею встановлено, що 25.06.2022 до ЄРДР за №0000412 внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення передбаченого за ч. 2 ст. 286 КК України.

15.03.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, повністю підтверджуються зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом огляду місця пригоди від 25.06.2022 та додатками до нього, показаннями свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_10 , показаннями підозрюваного ОСОБА_6 , проведеним слідчим експериментом, висновками судових автотехнічних експертиз дослідження обставин та механізму ДТП та висновком судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_9 .

Як зазначено у пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, п.32 рішення у справі «Фокс, Кампбел і Хартлі проти Сполученого Королівства» слідчий суддя (суд) повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише у тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому кримінальному провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст.2 КПК України.

Згідно зі змістом ст.ст. 131, 132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до вимог ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно ч.2 ст. 194 КПК України, слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Частина 3 ст. 176 КПК України передбачає, що слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Враховуючи наведені обставини та особу підозрюваного, а також те, що в судовому засіданні встановлено, що підозрюваний розкаявся у скоєному, також зважаючи, що ОСОБА_6 має постійне місце проживання, слідчий суддя вважає, що підстав для застосування щодо нього найбільш суворого запобіжного заходу у виді взяття під варту не має.

Однак, беручи до уваги, що при розгляді клопотання було доведено наявність обставин, передбачених п. 1 та 2 ч. 1 ст. 194 КПК України, зокрема те, що ОСОБА_6 підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, може переховуватись від органу досудового розслідування чи суду та може мати можливість незаконного впливати на свідків, слідчий суддя дійшов висновку, що до підозрюваного слід застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час доби за місцем його проживання з покладенням ряду обов`язків передбачених ст. 194 КПК України.

Запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час доби є достатнім для запобігання ризикам, встановленим в судовому засіданні, в порядку ст.177 КПК України, а тому клопотання про застосування запобіжного заходу слід задовольнити частково.

Керуючись ст.ст. 176-179, 183, 184, 193-194, 196-197, 205, 395 КПК України,

у х в а л и в :

клопотання слідчого задовольнити частково.

Обрати підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. терміном на 60 днів за адресою: АДРЕСА_1 .

Застосувати до ОСОБА_6 , наступні обов`язки:

- не залишати житло, у якому він фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 ., у нічний час доби з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- прибути за викликом до слідчого, прокурора чи суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання слідчому у кримінальному провадженні свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити термін дії ухвали про застосування відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту до 16.10.2025 включно.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що відповідно до вимог ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що в разі не виконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Доручити начальнику Яворівського РВП ГУ НП України у Львівській області поставити ОСОБА_6 на облік, як особу щодо якої застосовано запобіжний захід у виді у вигляді домашнього арешту у нічний час доби.

Виконання даної ухвали доручити Яворівському РВП ГУ НП у Львівській області, контроль за виконанням запобіжного заходу покласти на прокурора.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_14