Провадження № 1-кп/761/2632/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2022 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні, в залі Шевченківського районного суду міста Києва, обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0001161, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.05.2022 відносно

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Новеселівка Любашівського району Одеської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 410, ч. 1 ст. 263 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3

установив:

Історія провадження.

30.06.2022 в провадження до судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 від начальника першого відділу Київської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_4 надійшов обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001161, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.05.2022, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 410, ч. 1 ст. 263 КК України.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.06.2022 визначено головуючого суддю Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 30.06.2022 у даному кримінальному провадженні призначено підготовче судове засідання, на розгляд у якому винесено питання, регламентовані ст. ст.314-316 КПК України.

Ухвалою суду від 19.08.2022 у даному кримінальному провадженню призначено судовий розгляд на підставі обвинувального акта.

Позиція, клопотання, скарги і заяви учасників судового провадження у підготовчому судовому засіданні.

Прокурор у судовому засіданні просив обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, посилаючись на наявність ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Захисник ОСОБА_5 не заперечував щодо задоволення клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у особистого зобов`язання відносно ОСОБА_3 .

Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав думку захисника, не заперечував проти клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

Положення закону, яким керувався суд.

Порядок, підстави та строки запобіжних заходів, передбачені § 1 Глави 18 Кримінального процесуального кодексу України.

Так, положеннями ч. 4 ст. 176 КПК України передбачено, що запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з частинами 1 та 4 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Висновки та мотиви суду.

Вирішуючи питання щодо клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 , суд приходить до висновку про наявність достатніх підстав для застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у особистого зобов`язання з огляду на наступне.

У межах даного кримінального провадження під час досудового розслідування до обвинуваченого ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва було застосовано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання строком до 23.08.2022, в ході чого, досліджувалось питання обґрунтованості підозри повідомленої обвинуваченому з огляду на приписи КПК України.

Перелік доказів зібраних під час досудового розслідування, що наведений у реєстрі матеріалів досудового розслідування є вагомим, більш детальну оцінку яким суд надасть в ході судового розгляду під час вивчення змісту цих доказів та під час перебування в нарадчій кімнаті при прийнятті остаточного рішення у даному кримінальному провадженні, однак на даній стадії судового провадження, на думку суду, цього достатньо для обрання обвинуваченому запобіжного заходу, про який йдеться у клопотанні прокурора.

Крім того, судом враховуються наявні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Виходячи із загальних визначень вказаних понять, слід відмітити, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» («Klishyn v. Ukraine» № 306/1/04 від 23.02.2012) наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Так, в обґрунтування наявності ризику переховування обвинуваченого від суду, прокурор наводить наступні доводи: тяжкість як вбачається з обвинувального акту, ОСОБА_3 , обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення.

Враховуючи тяжкість інкримінованого злочину, а також дані про особу обвинуваченого, в їх сукупності, суддя, приходить до висновку про доведеність прокурором у клопотанні ризику можливості обвинуваченим переховуватися від суду.

Оцінюючи можливість впливу на свідків, суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання, зокрема, свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

Вказане дає підстави обґрунтовано припускати вірогідність незаконного впливу зі сторони обвинуваченого на свідків з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними показань, що в свою чергу зможе перешкодити проведенню належного судового розгляду.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що ризик незаконного впливу на свідків може існувати, що обумовлює необхідність застосування до обвинуваченого запобіжного заходу з метою запобігання цьому ризику.

Крім того, слідчий суддя, з урахуванням обставин кримінального провадження, відведеної ролі обвинуваченого у вчиненні інкримінованого правопорушення, також приходить до переконання про існування на даний час ризику того, що ОСОБА_3 , може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Суддею враховано дані про особу обвинуваченого ОСОБА_3 , його вік, стан здоров`я, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя, з урахуванням чого суддя вважає за необхідним обрати обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Отже, суддя вважає доведеним наявність, заявлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує прокурор, у зв`язку з чим клопотання підлягає задоволенню, оскільки, в даному випадку запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, як захід процесуального примусу, є виправданим.

Керуючись статтями 309, 314-316, 376, 372, 392, 532 Кримінального процесуального кодексу України, суд

постановив:

Клопотання прокурора Київської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання щодо обвинуваченого ОСОБА_3 - задовольнити.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_3 обов`язки, передбаченні ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до прокурора та суду за їх першою вимогою;

- не відлучатися з міста Києва без дозволу прокурора чи суду;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця проходження служби (роботи);

- утримуватись від спілкування зі свідками у вказаному кримінальному провадженні.

Визначити термін дії покладених на підозрюваного обов`язків строком на 2 (два) місяця, тобто до 30 січня 2023 року включно.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків до обвинуваченого може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання покладається на прокурора.

Клопотання сторони захисту про відкладення судового засідання задовольнити, відкласти судове засідання, яке відбудеться в залі Шевченківського районного суду міста Києва, на 15 год. 00 хв. 20 грудня 2022 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1