Справа № 302/516/25
Провадження № 1-кс/302/183/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.05.2025 селище Міжгір`я Закарпатської області

Слідчий суддя Міжгірського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Міжгірського відділу Хустської окружної прокуратури ОСОБА_3 , в кримінальному провадженні, відомості про яке 19.02.2025 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000051, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 190 Кримінального кодексу України (далі КК України), про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Міжгірського відділу Хустської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про арешт майна.

В клопотанні зазначає, що 12 лютого 2025 до чергової частини ВП № 2 Хустського РУП ГУ НП в Закарпатській області надійшла письмова заява від громадянки ОСОБА_4 за змістом якої 11.02.2025 біля 11 години їй у застосунку «Вайбер» НОМЕР_1 зателефонувала невідома особа чоловічої статі, яка представилась представником кібербезпеки та повідомила, що з її банківської картки « ІНФОРМАЦІЯ_1 » НОМЕР_2 намагаються зняти грошові кошти та щоб уникнути зняття грошових коштів необхідно перерахувати грошові кошти на інший рахунок, який їй надала невідома особа після чого громадянка ОСОБА_4 , через додаток ІНФОРМАЦІЯ_2 з вище описаної картки перерахувала грошові кошти в сумі 29 020,00 гривень на розрахунковий рахунок НОМЕР_3 .

Вказаний факт 19.02.2025 відповідно до положень статті 214 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000051 із зазначенням правової кваліфікації кримінального правопорушення частина 1 статті 190 КК України.

Вході досудового розслідування було здійснено тимчасовий доступ до рахункового рахунку НОМЕР_3 , під час огляду якого було встановлено, що грошові кошти потерпілої станом на 18.02.2025 перебувають на вказаному рахунку і руху коштів не відбувалося.

З метою забезпечення кримінального провадження в клопотанні висловлено прохання накласти арешт на вищевказаний банківський рахунок.

Прокурором у клопотання висловлено прохання про розгляд такого без її участі. Клопотання підтримує в повному обсязі.

З метою забезпечення арешту майна на підставі частини 2 статті 172 КПК України клопотання слід розглянути без повідомлення власника та володільця майна.

В силу частини 4 статті 107 та статті 108 КПК України фіксація судового засідання за допомогою технічних засобів не проводиться.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

На обґрунтування клопотання прокурором надані копії наступних документів: витяг з ЄРДР № 0000051 від 19.02.2025 (а.с. 3), рапорт інспектора-чергового ВП № 2 Хустського РУП ГУ НП в Закарпатській області від 11.02.2025 (а.с. 4), протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію (а.с. 5), протокол допиту потерпілої (а.с. 6-7), платіжна інструкція про переказ коштів (а.с. 8, 9), дані щодо рахунку (а.с. 10), паспортні дані власника розрахункового рахунку НОМЕР_3 з випискою по вказаному рахунку (а.с. 12), протокол тимчасового доступу до речей і документів від 05.05.2025 з описом речей і документів, які були вилучені (а.с. 13), протокол огляду предметів від 06.05.2025 (а.с. 14).

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у ІНФОРМАЦІЯ_3 , інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у ІНФОРМАЦІЯ_3 , інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частинами 2, 3 статті 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження (стаття 131 КПК України), застосування яких в силу норм статті 132 КПК України не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Наданими до слідчого судді матеріалами підтверджено існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0000051 від 19.02.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 190 КК України.

Матеріалами клопотання підтверджено перерахування потерпілою грошових коштів у сумі 29 020,00 гривень на розрахунковий рахунок НОМЕР_3 , який відкрито в ПАТ « ІНФОРМАЦІЯ_4 » на ім?я ОСОБА_5 .

За змістом пункту 4 частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Положеннями частини 6 цієї ж статті передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Арешт на майно є необхідним накласти з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Необхідність запитуваного арешту майна обґрунтовується реальним ризиком приховування та відчуження, у разі невжиття запитуваного заходу забезпечення кримінального провадження.

Зважаючи на наведене вище, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

Керуючись статтями 170-173 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Міжгірського відділу Хустської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на банківський рахунок, який відкрий в ПАТ « ІНФОРМАЦІЯ_4 », ліцензія НБУ № 204 від 18.10.2011 (ЄДРПОУ НОМЕР_4 ), розташований за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: № НОМЕР_3 , на ім?я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , паспорт НОМЕР_5 , виданий 13.03.2020, РНОКПП НОМЕР_6 , місце реєстрації проживання: АДРЕСА_2 , з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, шляхом заборони користуватись та відчужувати кошти, які знаходяться на банківському рахунку.

Арешт діє до його скасування у встановленому КПК України порядку.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятиденний строк з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Відповідно до статті 174 КПК України арешт майна може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1