Дата документу 29.05.2025 Справа № 333/3545/25
ЗАПОРІЗЬКИЙ Апеляційний суд
Провадження №11-сс/807/473/25Суддя-доповідач в 2-й інстанції ОСОБА_1
Єдиний унікальний №333/3545/25
УХВАЛА

про повернення апеляційної скарги

29 травня 2025 року м.Запоріжжя

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду ОСОБА_1 під час перевірки апеляційної скарги ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Комунарського районного суду м.Запоріжжя від 05 травня 2025 року на предмет її відповідності вимогам ст.396 КПК України,

ВСТАНОВИВ

Ухвалою слідчого судді Комунарського районного суду м.Запоріжжя від 05 травня 2025 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Мелітополі, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

На вказану ухвалу слідчого судді ОСОБА_2 подано апеляційну скаргу.

Проте апеляційне провадження за вказаною скаргою не може бути відкрито, оскільки апеляційна скарга не відповідає вимогам кримінального процесуального закону.

Так, реалізація права на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді здійснюється в передбаченому КПК порядку з дотриманням вимог щодо змісту апеляційної скарги та передбачуваності у КПК можливості її оскаржувати.

Вимоги до змісту апеляційної скарги встановлені ст. 396 КПК. Зокрема, в апеляційній скарзі зазначаються: 1) найменування суду апеляційної інстанції; 2) прізвище, ім`я та по батькові (найменування), місце проживання (перебування) особи, яка подає апеляційну скаргу, а також номер засобу зв`язку, адреса електронної пошти, якщо такі є; 3) судове рішення, яке оскаржується, і назва суду, який його ухвалив; 4) вимоги особи, яка подає апеляційну скаргу, та їх обґрунтованість із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення; 5) клопотання особи, яка подає скаргу, про дослідження доказів; 6) перелік матеріалів, які додаються.

Посилаючись на незаконність судового рішення, особа, яка подає апеляційну скаргу, повинна вказати конкретні порушення закону, що є підставою для його зміни чи скасування, а також належним чином обґрунтувати свої доводи. Кожна із зазначених підстав скасування чи зміни судових рішень є самостійною та потребує зазначення доводів із їх належним обґрунтуванням.

Так, коли сторона вимагає скасування або зміни судового рішення, посилаючись на порушення, допущене під час кримінального провадження, вона має обґрунтувати не лише наявність такого порушення, але й надати доводи тому, як воно істотно позначилося на можливостях сторони відстоювати свою позицію у справі. Для цього сторона має продемонструвати, що вона під час кримінального провадження вжила заходів у межах процесуальних можливостей, наданих їй кримінальним процесуальним законодавством, для виправлення ситуації, що склалася внаслідок стверджуваного порушення.

Прохальна частина апеляційної скарги має узгоджуватися з положеннями ст. 407 КПК, оскільки нечітке, суперечливе чи таке, що не відповідає наведеним вимогам, прохання скаржника унеможливлює прийняття судом апеляційної інстанції відповідного рішення згідно вимог закону.

Проте подана ОСОБА_2 апеляційна скарга не містить обґрунтування незаконності чи необґрунтованості оскаржуваного ним судового рішення.

ОСОБА_2 просить «ухвалу скасувати, зобов`язати ДБР виконати вимоги ст.214 КПК, внести заяву в ЄРДР, надати йому статус потерпілого в провадженні, направити його апеляцію на розгляд до іншого апеляційного суду», що в свою чергу не узгоджується із передбаченими КПК повноваженнями апеляційного суду.

Відсутність в апеляційній скарзі назви оскаржуваної ухвали, її суті і змісту, обґрунтування незаконності чи необґрунтованості ухвали слідчого судді Комунарського районного суду м.Запоріжжя від 05 травня 2025 року позбавляє можливості апеляційний суд вирішити питання про можливість її апеляційного оскарження і прийняття апеляційної скарги до свого провадження та призначити її до розгляду; відсутність посилання на якусь його заяву абсолютно незрозумілого характеру і невизначеного змісту, яку нібито необхідно кудись внести за рішенням апеляційного суду, позбавляє можливості апеляційний суд прийняти апеляційну скаргу до провадження та призначити її до розгляду.

Наявність цих недоліків, зважаючи на те, що суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів і вимог апеляційної скарги, перешкоджає вирішенню питання про відкриття апеляційного провадження за скаргою ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Комунарського районного суду м.Запоріжжя від 05 травня 2025 року.

Крім того із тексту апеляційної скарги вбачається, що ОСОБА_2 використав висловлювання на адресу слідчого судді Комунарського районного суду м.Запоріжжя, які є образливими, із метою дискредитувати та принизити його авторитет, що свідчить про очевидну неповагу до честі, гідності цієї особи з боку автора документа.

Такі дії суперечать основним засадам і завданням судочинства та можуть бути визнані судом як зловживання процесуальними правами.

Аналогічної позиції дотримується у своїх постановах Велика Палата Верховного Суду, відповідно до яких учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників (постанови від 13 березня 2019 року у справі №199/6713/14-ц, провадження №14-92 цс 19, від 14 березня 2019 року у справі №9901/34/19, провадження №11-82заі19, від 07 листопада 2019 року у справі №9901/324/19, провадження №11-632заі19).

Норми КПК унеможливлюють залишення без руху для усунення недоліків подану у порядку ст.422 КПК апеляційну скаргу без додержання передбачених ст.396 КПК вимог. Положення ч.ч.1, 2, п.1 ч.3 ст.399 КПК не можуть бути застосовані до таких апеляційних скарг.

Водночас викладене не виключає можливості повернення таких апеляційних скарг із передбачених п.п.2, 3, 4 ч.3 ст.399 КПК підстав.

Такі висновки узгоджуються з правовою позицією, викладеною у постановах Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 19 вересня 2022 року (справа №521/12324/18, провадження №51-5817кмо21) та від 18 листопада 2019 року (справа №686/24639/17, провадження №51-5496кмо18).

Відповідно до ч.6 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Враховуючи вищевикладені обставини, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_2 підлягає поверненню як така, що не відповідає вимогам ст.396 КПК.

Згідно з ч.7 ст.399 КПК, повернення апеляційної скарги не позбавляє ОСОБА_2 права повторного звернення до суду апеляційної інстанції в порядку, передбаченому цим Кодексом, у межах строку на апеляційне оскарження, а у разі пропуску такого строку, то із подачею відповідного клопотання про його поновлення.

Керуючись ст.ст.398, 399 КПК України суд

УХВАЛИВ

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 , на ухвалу слідчого судді Комунарського районного суду м.Запоріжжя від 05 травня 2025 року повернути апелянту.

Копію ухвали разом із апеляційною скаргою надіслати ОСОБА_2 .

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня отримання її копії.

Суддя ОСОБА_1