печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 серпня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва - ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва клопотання прокурора у кримінальному провадженні - прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

20 серпня 2025 рокуу провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора у кримінальному провадженні - прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту на гідротехнічну споруду «плавпричал з трьох сталевих понтонів ПРП-52 МС з береговим сполученням інв. № 00000886, зареєстровано в реєстрі гідротехнічних споруд України під порядковим номером UAILK045 під назвою «плавпричал з береговим сполученням №109», що належить ОСОБА_4 , ІПН НОМЕР_1 та який експлуатується ТОВ «Техношипсервіс».

25 серпня 2025 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, прокурором було подане клопотання про розгляд клопотання за його відсутність, також, прокурором у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

Головним слідчим управління Національної поліції України (далі- ГСУ) здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001614 від 09.06.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 (в редакції Закону України № 2617-VIII від 22.11.2018) КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що акваторія Сухого лиману, яка входить до складу морського порту «Чорноморськ», використовувалась державним підприємством «Чорноморсько-Азовське виробничо-експлуатаційне управління морських шляхів» (), як операційна зона для розміщення причальних споруд, що слугували для стоянки та технічного обслуговування флоту підприємства.

До складу зазначеного державного підприємства входили структурні підрозділи, зокрема - Головна база технічного обслуговування флоту, виробничі потужності якої розташовувались, зокрема, за адресами: Одеська область, м. Чорноморськ (Іллічівськ), смт. Олександрівка, вул. Судноремонтна, 35 та с. Бурлача Балка, вул. Центральна, 1. Серед майна підприємства обліковувався зокрема плавпричал з береговим сполученням, що складався з трьох сталевих понтонів типу ПРП-52 МС, який використовувався для стоянки суден флоту підприємства і був пришвартований до причальних споруд за вищевказаною адресою у смт. Олександрівка.

Згодом на підприємстві відбулися ряд організаційно-правових змін, зокрема прийнято рішення про ліквідацію ДП «Чорноморсько-Азовське виробничо-експлуатаційне управління морських шляхів» (), у зв`язку з чим прийнято рішення про накладення арешту на майно зазначеного державного підприємства.

Відповідно до Реєстру гідротехнічних споруд морських портів України, з 17.03.2021 гідротехнічну споруду - плавпричал з береговим сполученням, що складався з трьох сталевих понтонів типу ПРП-52 МС, - зареєстровано в реєстрі гідротехнічних споруд України під порядковим номером UAILK045 під назвою «плавпричал з береговим сполученням №109», де власником зазначено майна виступає ОСОБА_5 (ІПН НОМЕР_1 ), а експлуатуючою організацією ТОВ «Техношипсервіс» () відповідно до укладеного договору оренди № 011020 від 01.10.2020.

Також встановлено, що ОСОБА_6 набула право власності на зазначену вище гідротехнічну споруду на підставі договору купівлі-продажу гідротехнічної споруди «Плавпричал з трьох сталевих понтонів ПРП-52 МС з береговим сполученням» (інвентарний номер 00000886) між продавцями - ОСОБА_7 (ІПН НОМЕР_2 ) та ОСОБА_8 (ІПН НОМЕР_3 ), і покупцем - ОСОБА_4 (ІПН НОМЕР_1 ) від 13.12.2019 та акту приймання-передачі. При цьому при укладенні даного договору право власності зазначену гідротехнічну споруду ««Плавпричал з трьох сталевих понтонів ПРП-52 МС» (інвентарний номер 00000886)» підтверджується виключно ухвалою Приморським районним судом м. Одеси у справі №522/13827/19 від 11.11.2019.

При цьому в ході розслідування розслідування отримано інформацію, що дана ухвала була постановлена за результатами розгляду позову ОСОБА_7 про поділ спільного майна подружжя без розірвання шлюбу, в якому предметом поділу вказано плавпричал «Плавпричал з береговим сполученням з трьох сталевих понтонів ПРП-52 МС», що знаходиться за адресами: Одеська область, м. Чорноморськ (Іллічівськ), смт Олександрівка, вул. Судноремонтна, 35, нібито придбаний її чоловіком - ОСОБА_8 - на прилюдних торгах із реалізації майна ДП «Чорноморсько-Азовське виробничо-експлуатаційне управління морських шляхів».

Для підтвердження права власності на даний об`єкт позивачем було додано такі документи:

- протокол ТОВ "ФОРТ" Одеська філія, № 17/1-14-1 від 30.11.2007 про результати проведення торгів, відповідно до якого переможцем визнано ОСОБА_9 згідно з яким переможцем торгів визнано ОСОБА_9 , якому належало до 01.12.2007 сплатити 75 249,30 грн. на депозитний рахунок ППВР ВДВС ГУЮ в Одеській області з призначенням платежу - «оплата за плавпричал з береговим сполученням з трьох сталевих понтонів ПРП-52 МС згідно з протоколом № 17/1-14-1 від 30.11.2007»;

- акт державного виконавця від 31.12.2007 року про проведення прилюдних торгів, підписаний старшим державним виконавцем ОСОБА_10 ;

- адвокатські запити адвоката ОСОБА_11 до Управління Державної виконавчої служби в Одеській області;

- копії свідоцтва про шлюб та інших підтверджуючих документів.

У подальшому, 09.09.2019 до суду надійшла мирова угода про поділ майна між ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , за умовами якої кожна сторона отримувала по частці у праві власності на вказаний плавпричал. Однак Приморським районним судом м. Одеси не досліджувалася належність чи правовий статус об`єкта, оскільки провадження у справі було закрито на підставі затвердженої мирової угоди без розгляду справи по суті.

Водночас, відповідно до відповіді, наданої Державною казначейською службою України щодо руху коштів на рахунках Головного територіального управління юстиції в Одеській області, не виявлено жодних даних про перерахування коштів на депозитний рахунок №4626 в ГУДКУ в Одеській області (МФО 828011, , одержувач - ППВР ВДВС ГУЮ в Одеській області) до 01.12.2007 включно. Таким чином, підтвердження надходження суми 75 249,30 грн за плавпричал з береговим сполученням ПРП-52 МС згідно з протоколом №17/7-14-1 від 30.11.2007 року - відсутні.

Також згідно відповіді Міністерства юстиції України, ТОВ «ФОРТ» у період 2006-2008 років не входило до переліку спеціалізованих організацій, уповноважених на реалізацію арештованого державного майна.

Таким чином, група осіб, діючи за попередньою змовою, шляхом обману, що виразився у використанні завідомо підроблених правовстановлюючих документів, незаконно заволоділи чужим майном - гідротехнічною спорудою «плавпричал з трьох сталевих понтонів ПРП-52 МС з береговим сполученням інв. № 00000886, зареєстровано в реєстрі гідротехнічних споруд України під порядковим номером UAILK045 під назвою «плавпричал з береговим сполученням №109», який належить ДП «Чорноморсько-Азовське виробничо-експлуатаційне управління морських шляхів» (), чим спричинили матеріальної шкоди розмір якої встановлюється.

Враховуючи викладене вище, гідротехнічна споруда «плавпричал з трьох сталевих понтонів ПРП-52 МС з береговим сполученням інв. № 00000886, зареєстрований в реєстрі гідротехнічних споруд України під порядковим номером UAILK045 під назвою «плавпричал з береговим сполученням №109» є предметом, що об`єктом кримінально протиправних дій та набутий кримінально протиправним шляхом.

Відповідно до ст. 98 КПК України - речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

04.06.2025 гідротехнічна споруда «плавпричал з трьох сталевих понтонів ПРП-52 МС з береговим сполученням інв. № 00000886, зареєстрований в реєстрі гідротехнічних споруд України під порядковим номером UAILK045 під назвою «плавпричал з береговим сполученням №109» визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, про що слідчим винесена відповідна постанова.

Прокурор вказує, з метою збереження речових доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на майно.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: забезпечення речових доказів.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, слідчим суддею встановлено, що 04.06.2025 гідротехнічна споруда «плавпричал з трьох сталевих понтонів ПРП-52 МС з береговим сполученням інв. № 00000886, зареєстрований в реєстрі гідротехнічних споруд України під порядковим номером UAILK045 під назвою «плавпричал з береговим сполученням №109» визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, про що слідчим винесена відповідна постанова.

Прокурором доведено, що вказане майно могло бути набуто кримінально протиправним шляхом та отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора у кримінальному провадженні - прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт в кримінальному провадженні № 0001614 від 09.06.2025 з метою забезпечення збереження речових доказів, а саме на гідротехнічну споруду «плавпричал з трьох сталевих понтонів ПРП-52 МС з береговим сполученням інв. № 00000886, зареєстровано в реєстрі гідротехнічних споруд України під порядковим номером UAILK045 під назвою «плавпричал з береговим сполученням №109», що належить ОСОБА_4 , ІПН НОМЕР_1 та який експлуатується ТОВ «Техношипсервіс» шляхом заборони його відчудження та розпорядження.

Заборонити відповідним державним органам вчиняти будь-які дії, пов`язані з відчуженням вказаного майна, в тому числі, але не виключно щодо вчинення нотаріальних та інших реєстраційних дій пов`язаних зі зміною, перереєстрацією відомостей про власника вказаного майна, внесення його як застави, внесення іншого виду зміни власника вказаного майна.

Заборонити капітану Чорноморського та Білгород-Дністровського морського порту надавати дозвіл на відхід/переміщення гідротехнічної споруди «плавпричал з трьох сталевих понтонів ПРП-52 МС з береговим сполученням інв. № 00000886, зареєстровано в реєстрі гідротехнічних споруд України під порядковим номером UAILK045 під назвою «плавпричал з береговим сполученням №109» з місця його фактичного розташування/стоянки;

Заборонити службовим особам Державного підприємства «Класифікаційне товариство Регістр судноплавства України» здійснювати будь-які дії, пов`язані з технічною класифікацією, технічним наглядом, інспектуванням або видачою документів, які уможливлюють переміщення гідротехнічну споруду «плавпричал з трьох сталевих понтонів ПРП-52 МС з береговим сполученням інв. № 00000886, зареєстровано в реєстрі гідротехнічних споруд України під порядковим номером UAILK045 під назвою «плавпричал з береговим сполученням №109».

Заборонити Державній службі морського та внутрішнього водного транспорту та судноплавства України надавати будь-які дозволи, погодження або інші документи дозвільного характеру, пов`язані з переміщенням, перереєстрацією або зміною місцезнаходження гідротехнічної споруди «плавпричал з трьох сталевих понтонів ПРП-52 МС з береговим сполученням інв. № 00000886, зареєстровано в реєстрі гідротехнічних споруд України під порядковим номером UAILK045 під назвою «плавпричал з береговим сполученням №109».

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1