Справа № 643/9257/25
Провадження № 1-кс/643/3237/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.06.2025 слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові погоджене прокурором Салтівської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 клопотання слідчого СВ Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0003238 від 21.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України,-

установив:

З представлених суду матеріалів убачається, що слідчим відділом ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003238 від 21.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

30.04.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що противоправними діями ОСОБА_5 потерпілому ОСОБА_6 завдано матеріального збитку на загальну суму 261191,44 коп.

Потерпілим ОСОБА_6 подано цивільний позов про стягнення з підозрюваного ОСОБА_5 матеріального збитку на загальну суму 261191 грн.

Крім того встановлено, що ОСОБА_5 на праві власності належить 1/3 частка квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Слідчий просить з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, накласти арешт на майно, яке належить підозрюваному на праві власності, розгляд клопотання проводити без повідомлення власника майна з метою забезпечення арешту та не допущення відчуження зазначеного в клопотанні майна.

Слідчий у судове засідання не з`явився, подав заяву, в якій клопотання підтримав, просив задовольнити, розглянути клопотання за його відсутністю.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Ураховуючи вказану норму закону та те, що повідомлення підозрюваного, його захисника про розгляд судом клопотання про арешт майна може призвести до його відчуження, слідчий суддя розглянув клопотання без їх повідомлення.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього документи, установив таке: слідчим відділом ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003238 від 21.09.2024 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Як убачається з абз. 1 ч. 6 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Слідчим суддею встановлено, що 30.04.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України. Противоправними діями ОСОБА_5 потерпілому ОСОБА_6 завдано матеріального збитку на загальну суму 261191,44 коп, що підтверджується висновком експерта.

Потерпілим ОСОБА_6 подано цивільний позов про стягнення з підозрюваного ОСОБА_5 матеріального збитку на загальну суму 261191 грн.

З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно … встановлено, що за підозрюваним ОСОБА_5 на праві власності зареєстрована 1/3 частка квартири загальною площею 51 кв.м, житлова площа 37,7 кв.м, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно ч. 8 ст. 170 КПК України вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Слідчий суддя вважає доведеним, що вартість майна, на яке слідчий просить накласти арешт є співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, тому належне підозрюваному майно має бути арештоване.

Згідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчим відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України доведена необхідність накладення арешту на вказане майно і наявність правової підстави для арешту майна, таким чином клопотання є обґрунтованим та має бути задоволено.

Керуючись ст.ст. 131-132, 170-173, 309, 395 КПК України, -

постановив:

Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на 1/3 частку квартири загальною площею 51 кв.м. житловою площею 37,7 кв.м розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 шляхом заборони відчуження, розпорядження, з забороною органам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, у тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, зокрема, але не обмежуючись Міністерством юстиції України та його територіальним органам, виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, Київської, Севастопольської міської, районної, районних у містах Києві та Севастополі державних адміністрацій, акредитованим суб`єктам, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, нотаріусам, державним виконавцям, приватним виконавцям та іншим органам чи особам, які виконують функції державної реєстрації прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які реєстраційні дії (реєстрацію прав власності, скасування реєстрації прав власності та інших речових прав, у тому числі реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачі у володіння та користування третім особам, передачі в іпотеку, будь-якого іншого обтяження та інше).

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1