УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 червня 2025 року м. Рівне

Слідчий суддя Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Рівненській області майора поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий, у рамках кримінального провадження № 0000071 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.01.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, звернувся до суду з клопотанням, погодженим прокурором Рівненської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_4 у якому просить накласти арешт на майно, що було вилучене 04.06.2025 під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , за адресою АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання зазначає, що військовослужбовці ВЧ НОМЕР_1 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований та проживаючий АДРЕСА_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований АДРЕСА_2 , проживаючий АДРЕСА_3 , за попередньою змовою з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованим АДРЕСА_4 , проживаючим АДРЕСА_5 та АДРЕСА_6 вимагають грошові кошти у військовозобов`язаних осіб за вплив на співробітників територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки на прийняття рішень щодо за зняття з розшуку таких осіб та оформлення відстрочки від мобілізації, згідно указу Президента України «Про загальну мобілізацію» №69/2022 від 24.02.2022.

Зокрема, в ході гласних та негласних слідчих (розшукових) дій встановлено, що ОСОБА_5 , за попередньою змовою з ОСОБА_6 , ОСОБА_7 вимагають від ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , жительки АДРЕСА_7 , неправомірну вигоду в загальній сумі 5000 доларів США, за вплив на співробітників ІНФОРМАЦІЯ_5 (далі РТЦК та СП) на прийняття рішення про оформлення відстрочки чоловіку ОСОБА_9 .

10.02.2025, в ході негласних слідчих (розшукових) дій, вказані особи отримали грошові кошти в сумі 2500 доларів США, як частину неправомірної вигоди, за вплив на співробітників ІНФОРМАЦІЯ_6 на прийняття рішення про оформлення відстрочки чоловіку ОСОБА_9 .

Крім цього, встановлено, що ОСОБА_5 , за попередньою змовою з ОСОБА_6 , ОСОБА_7 вимагають від ОСОБА_8 , неправомірну вигоду в загальній сумі 2500 доларів США та 17000 гривень, за вплив на співробітників ІНФОРМАЦІЯ_6 за зняття з розшуку військовозобов`язаного ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , жителя АДРЕСА_8 , який підлягають мобілізації або призову на військову службу, але ухиляється від явки до військкомату (ТЦК).

13.02.2025, в ході негласних слідчих (розшукових) дій, вказані особи отримали грошові кошти в сумі 1000 доларів США та 17000 гривень, як частину неправомірної вигоди, за вплив на співробітників ІНФОРМАЦІЯ_6 на прийняття рішення щодо зняття з розшуку військовозобов`язаного ОСОБА_11 .

Окрім цього, 29.05.2025 надійшли матеріали УСБУ в Рівненській області за заявою ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_8 жителя АДРЕСА_9 про те, що ОСОБА_6 , спільно з депутатом Білокриницької сільської ради Рівненського району ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , жителем АДРЕСА_10 та інші не встановлені на даний час особи вимагають від нього неправомірну вигоду у сумі 14000 доларів США за вплив на прийняття рішення працівниками РТЦК та СП та медичних установ щодо ухилення останнім від мобілізації на військову службу, шляхом оформлення «фіктивної» групи інвалідності.

Так, в ході проведення досудового розслідування на підставі ухвали слідчого судді Рівненського міського суду 04.06.2025 був проведений обшук за місцем проживання ОСОБА_5 , за адресою АДРЕСА_1 , в ході чого було виявлено та вилучено грошові кошти в сумі 1500 доларів США.

Покликаючись на викладене, слідчий вказує на необхідність накладення арешту на майно, що було вилучене 04.06.2025 під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , за адресою АДРЕСА_1 , перелік якого наведено у клопотанні, так як воно являється матеріальним об`єктом, що зберегло на собі сліди вчиненого злочину та відповідає вимогам речових доказів, передбачених статтею 98 КПК України.

З урахуванням неявки та заяви слідчого, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Згідно ч. 2 ст. 172 КПК України з метою забезпечення арешту майна клопотання слідчого розглядається без повідомлення власника майна.

Дослідивши клопотання та додану до нього матеріали, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Судом встановлено, що СУ ГУНП в Рівненській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000071 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.01.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

В ході проведення 04 червня 2025 року обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , за адресою АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено вищевказане майно, яке постановою слідчого від 04.06.2025 визнано речовим доказом та приєднано до матеріалів кримінального провадження.

Відповідно до п. 8 глави 2.6. «Арешт майна» Узагальнення вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження арешт може бути накладено на: нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права; майно у вигляді речей, документів, грошей, якщо вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК, а саме: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та (або) є доходами від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із видів забезпечення кримінального провадження. Пунктом 1 ч. 3 ст. 132 КПК України передбачено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до статей 94, 132, 173 КПК України при вирішення питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального правопорушення, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Згідно з частиною першою статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Таким чином, враховуючи положення ч. 2 ст. 170 КПК України про те, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною третьою статті 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям зазначеним у статті 98 цього Кодексу («матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення»), тобто має ознаки речового доказу.

Відповідно до ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи вищевикладені обставини те, що повернення майна його власнику може позбавити орган досудового розслідування можливості повного, всебічного та неупередженого проведення слідчих (розшукових) дій, що у свою чергу позбавить можливості встановлення істини у кримінальному провадженні, слідчий суддя, приходить до висновку про задоволення клопотання про накладення арешту на майно, яке було вилучене 04.06.2025 під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , за адресою АДРЕСА_1 , з метою збереження речових доказів, проведення судових експертиз, так, як не застосування арешту може призвести до зникнення, втрати або пошкодження майна, що було об`єктом кримінально протиправних дій, або настання інших наслідків, які можуть перешкодити у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт на майно, вилучене 04.06.2025 під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , за адресою АДРЕСА_1 , а саме: грошові кошти в сумі 1500 доларів США.

Встановити заборону власнику, чи будь-якій іншій особі користуватися та розпоряджатися вказаним майном до прийняття кінцевого рішення у кримінальному провадженні.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути скасована судом, що накладав арешт.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя