Справа № 761/775/25
Провадження № 1-кс/761/1430/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ПрАТ «Універмаг «Україна», про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000030 від 23.11.2012,

установив:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло (вхід. № 1562) клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ПрАТ «Універмаг «Україна», про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000030 від 23.11.2012.

Клопотання мотивоване тим, що постановами старшого слідчого прокуратури Шевченківського району міста Києва ОСОБА_4 від 31.10.2011 у кримінальній справі № 60-4355 накладено арешт на нежитлову будівлю та на комплекс будівель загальною площею 45331,80 кв.м. за адресою: місто Київ, площа Перемоги, буд. 3.

Надалі 23.11.2012 відомості про кримінальне правопорушення за матеріалами кримінальної справи № 60-4355 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000030, яке 10.06.2020 закрито постановою слідчого Шевченківського УП ГУНП у місті Києві.

Адвокат у клопотанні зазначає, що постановою про закриття кримінального провадження не вирішено питання скасування заходів забезпечення кримінального провадження, у зв`язку із чим просить скасувати зазначений арешт майна.

У судове засідання заявник не з`явився, про час, дату та місце судового засідання повідомлявся, про причини своєї неявки суд не повідомив.

Прокурор відділу Шевченківської окружної прокуратури міста Києва у судове засідання також не з`явився, про час, дату та місце судового засідання повідомлявся.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду справи фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про таке.

Як вбачається з матеріалів справи, постановами старшого слідчого прокуратури Шевченківського району міста Києва ОСОБА_4 від 31.10.2011 у кримінальній справі № 60-4355 накладено арешт на нежитлову будівлю та на комплекс будівель загальною площею 45331,80 кв.м. за адресою: місто Київ, площа Перемоги, буд. 3.

Відомості про кримінальне правопорушення за матеріалами кримінальної справи № 60-4355 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000030 від 23.11.2012.

10.06.2020 кримінальне провадження № 0000030 від 23.11.2012 постановою слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у місті Києві закрито.

Приписами статей 131, 132 КПК України передбачено, що арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які вживаються за наявності обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування відповідного заходу забезпечення.

При цьому підлягає врахуванню, чи виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи потреби досудового розслідування, а також, чи може бути виконане завдання, для виконання якого сторона обвинувачення звертається з відповідним клопотанням.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасований за клопотанням власника майна за умови, що останній доведе, що у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладений необґрунтовано.

Зазначена процесуальна норма покладає на учасника кримінального провадження, яким ініціюється питання про скасування арешту, обов`язок доведення зазначених обставин.

Отже, саме ця особа має навести необхідне та достатнє обґрунтування своїх доводів, надавши суду відповідні докази.

Виходячи із зазначеної процесуальної норми, на заявника покладається обов`язок довести ті обставини, які можуть стати підставою для скасування арешту.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Слідчим суддею встановлено, що постанова слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у місті Києві від 10.06.2020 у кримінальному провадженні № 0000030 скасована ухвалою слідчого судді від 20.10.2020.

Дослідивши доводи клопотання, слідчий суддя вважає, що подане клопотання не підлягає задоволенню, враховуючи, що особа, яка подала клопотання, в судове засідання не з`явилася, доводи клопотання не підтримала, а також не довела, що надалі у застосуванні цього заходу забезпечення відпала потреба.

Таким чином, виходячи з наведеного, враховуючи встановлені слідчим суддею обставини, клопотання про скасування арешту майна адвоката ОСОБА_3 , слід залишити без задоволення.

Керуючись статтями 2, 7, 98, 170, 173-174, 309, 376, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ПрАТ «Універмаг «Україна», про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000030 від 23.11.2012- залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1