Справа № 991/4098/25
Провадження № 1-кс/991/4133/25
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , перевіривши матеріали скарги голови Громадської Організації «НОН-СТОП УКРАЇНА» - ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, викладених у заяві про кримінальне правопорушення від 27.04.2025 року,

ВСТАНОВИВ:

1. Зміст поданої скарги

07.05.2025 року до Вищого антикорупційного суду (далі - ВАКС) головою Громадської Організації «НОН-СТОП УКРАЇНА» (далі - ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА») - ОСОБА_2 було подано скаргу на бездіяльність уповноважених посадових осіб Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ), яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) відомостей, викладених у заяві про кримінальне правопорушення вих. № 27/04/2025-1-4 від 27.04.2025 року. 07.05.2025 року ВАКС отримано через систему «Електронний суд» та зареєстровано зазначену скаргу, системою автоматизованого розподілу для розгляду скарги визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .

Скарга обґрунтовується наступними доводами:

- головою ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» 27.04.2025 року була подана заява до НАБУ про внесення до ЄРДР відомостей про скоєння кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 Кримінального кодексу України (далі - КК);

- заяву про вчинення кримінального правопорушення було відправлено з офіційної електронної адреси ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА», а саме: ІНФОРМАЦІЯ_2, на офіційну електронну пошту НАБУ: ІНФОРМАЦІЯ_3;

- підтвердженням відправлення заяви є роздруківка скріншота з офіційної електронної адреси;

- станом на час подання скарги відомості про вчинене кримінальне правопорушення до ЄРДР не внесені, досудове розслідування не розпочато.

2. Оцінки та мотиви слідчого судді

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 24 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2, 4 ст. 304 КПК під час вирішення питання про відкриття провадження за скаргою слідчий суддя має перевірити наявність у заявника скарги права на подання скарги, дотримання встановленого строку оскарження, можливість оскарження відповідного рішення, дії чи бездіяльності згідно з законом та можливість розгляду скарги в цьому суді.

Лише наявність всіх наведених умов є підставою для відкриття провадження за скаргою та її розгляду по суті. В іншому випадку слідчий суддя має повернути скаргу чи відмовити у відкритті провадження.

Слідчим суддею встановлено, що 27.04.2025 року голова ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_2 за допомогою електронної пошти звернувся до НАБУ із заявою про вчинення кримінального правопорушення, що підтверджується скріншотом про відправку листа на електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1

У заяві про вчинення кримінального правопорушення заявник скарги вказує на те, що керівник Регіонального офісу водних ресурсів у Харківській області у змові з рядом інших службових осіб, організували стійку схему системного порушення трудового та бюджетного законодавства. Ключовими елементами цієї схеми є: незаконні звільнення працівників під виглядом скорочення штатів без дотримання законних процедур, маніпуляції з нарахуванням заробітної плати, преміальними та іншими виплатами, що не підтверджуються результатами роботи. Також встановлено факти завищення штатної чисельності працівників, нарахування заробітної плати особам, які не виконують посадових обов`язків через припинення діяльності окремих підрозділів, та фіктивного обліку фактично відпрацьованого часу. Окрему небезпеку становить доведена відсутність належного фінансового контролю, що дозволяє не лише порушувати умови колективного договору та нормативів бюджетного планування, але й прикривати зникнення майна державної форми власності на мільйони гривень. В умовах централізованого підпорядкування Регіонального офісу вказаним структурам, така безконтрольність може бути пояснена виключно спільною зацікавленістю посадових осіб у продовженні дії злочинної схеми. Вказані дії мають не лише ознаки грубих порушень трудового та бюджетного законодавства, але й свідчать про наявність організованого злочинного об`єднання, діяльність якого спрямована на систематичне привласнення бюджетних коштів, підробку службових документів, зловживання владою, тиск на підлеглих та ухилення від державного нагляду. Особливу увагу заслуговує те, що за наявності численних задокументованих фактів, контролюючі органи не вживають заходів реагування, що також може свідчити про втягнення відповідальних посадових осіб у злочинну діяльність шляхом потурання або співучасті. В діях зазначених суб`єктів скаржник убачає ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК.

Відповідно до ч. 2 ст. 33-1 КПК слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті.

Стаття 33-1 КПК встановлює, що Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці ст. 45 КК (статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410 КК, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, та кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 КК), а також статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК. Водночас, повинна бути наявна хоча б одна з умов, передбачених п. 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК.

Заява голови ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_2 про вчинення кримінального правопорушення від 27.04.2025 року має узагальнений, абстрактний характер і окрім перелічення суб`єктів кримінального правопорушення та статей КК України, за якими, на думку заявника скарги, слід кваліфікувати зазначені дії, не містить конкретних відомостей, на підставі яких можливо встановити, що суб`єкти вчинили кримінальне правопорушення, яке підсудне ВАКС.

Таким чином, слідчий суддя об`єктивно позбавлений можливості встановити належність кримінального правопорушення до підсудності ВАКС, яка визначається сукупністю вимог до його предметної підсудності (умов підсудності), які встановлені ч. 1 ст. 33-1 КПК та обов`язковою наявністю хоча б однієї з умов, передбачених п. п. 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК, що є передумовою здійснення судового контролю слідчим суддею Вищого антикорупційного суду.

Слідчі судді ВАКС уповноважені на розгляд скарг, поданих в порядку ст. 303 КПК, виключно у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до предметної підсудності ВАКС. Вказаний висновок підтверджується нормами ч. 1 ст. 306 КПК.

Враховуючи вищевикладене, скарга не відповідає критеріям, визначеним у статті 33-1 КПК з урахуванням положень п. 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК, а тому розгляд скарги та прийняття рішення за результатами її розгляду не відноситься до компетенції Вищого антикорупційного суду.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді. Оскільки скарга не підсудна Вищому антикорупційному суду, то вона підлягає поверненню особі, яка її подала.

Керуючись статтями 216, 303, 304, 306, 369-372, 375, 376 КПК, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу голови Громадської Організації «НОН-СТОП УКРАЇНА» - ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, викладених у заяві про кримінальне правопорушення від 27.04.2025 року - повернути заявнику ОСОБА_2 .

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її постановлення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1