Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/580/23
Номер провадження 1-кп/711/115/25
УХВАЛА

20 травня 2025 року м. Черкаси

Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Придніпровського районного суду м. Черкаси кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000157 від 15.01.2023, за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси, громадянина України, українця, з середньою спеціальною освітою, не працюючого, має на утриманні двох малолітніх дітей: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованого та мешканця АДРЕСА_1 , судимого вироком Придніпровського районного суду м. Черкаси від 11.08.2022 за ч. 4 ст. 185, ст. 75 КК України до 5 (п`яти) років позбавлення волі з випробуванням з іспитовим строком 3 (три) роки,

у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Придніпровського районного суду м. Черкаси перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Згідно обвинувального акту, ОСОБА_4 , 14.01.2023 року о 20 годині 04 хвилини, перебуваючи за адресою: м. Черкаси, вул. Гоголя, 460, у приміщенні магазину «Делікат», маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, повторно, в умовах воєнного стану, що запроваджений Указом Президента України від 24.02.2022 за № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та затверджений Верховною Радою України, в подальшому неодноразово продовжений та діяв на час вчинення злочину, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій та передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків і бажаючи їх настання, скориставшись тим, що за його протиправними діями ніхто не спостерігає, таємно, умисно, шляхом вільного доступу, заволодів гіроскутером марки «DENVER» моделі № DBO-6501 МК2», вартість якого згідно висновку експерта № CE-19/124-23/778-ТВ від 24.01.2023, становить 2 433 гривні 33 копійки, який на праві власності належить потерпілій ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Після чого, з місця вчинення кримінального правопорушення зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, чим завдав потерпілій ОСОБА_7 матеріальної шкоди на суму 2433 гривні 33 копійки.

Органом досудового розслідування дії ОСОБА_4 , які виразились у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненій повторно, в умовах воєнного стану кваліфіковані за ч. 4 ст. 185 КК України.

В судовому засіданні захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 заявив клопотання про закриття провадження стосовно його підзахисного обвинуваченого ОСОБА_4 , у зв`язку із тим, що втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння інкримінованого ОСОБА_4 .

Прокурор ОСОБА_3 не заперечувала щодо задоволення клопотання захисника про закриття кримінального провадження на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України стосовно ОСОБА_4 .

У відповідності до положень ст. 479-2 КПК України судом було роз`яснено ОСОБА_4 суть обвинувачення, підставу для закриття кримінального провадження відносно нього, право заперечувати проти закриття кримінального провадження, а також наслідки закриття провадження у справі.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав клопотання захисника, просив його задовольнити та закрити кримінальне провадження, у зв`язку із тим, що втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Потерпіла ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи без її участі.

Вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов висновку, що кримінальне провадження підлягає закриттю, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Частиною 1 ст. 5 КК України визначено, що закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Скасування злочинності діяння означає його декриміналізацію (повну або часткову), яка може бути досягнута шляхом: а) скасування норм Особливої частини КК; б) внесення змін до норм Особливої частини КК - включення до диспозицій додаткових ознак або виключення ознак, які були у попередній редакції норми; в) внесення змін до норм Загальної частини КК (наприклад, доповнення КК додатковою обставиною, що виключає злочинність діяння); г) нового офіційного тлумачення кримінально-правової норми, яке змінює обсяг забороненої цією нормою поведінки без зміни її змісту (без зміни "букви" закону).

Закон, який має зворотну дію в часі, поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання цим законом чинності та: а) не були притягнуті до кримінальної відповідальності (у цьому випадку кримінальна справа не може бути порушена у зв`язку з відсутністю події злочину); б) котрим пред`явлене обвинувачення у вчиненні злочину (кримінальна справа підлягає закриттю за відсутністю події злочину); в) засуджені обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили, і відбувають покарання; г) відбули покарання, але мають непогашену чи незняту судимість.

Відповідно до ч. 1, ч. 6 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. У випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

09 серпня 2024 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» № 3886-IX від 18.07.2024.

Згідно з положеннями зазначеного Закону, ст. 51 КУпАП викладено у новій редакції, відповідно до якої - дрібним викраденням чужого майна є викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідальність за ч. 1 ст. 51 КУпАП України настає, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Відповідальність за ч.2 ст. 51 КУпАП України настає, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Таким чином, з 09.08.2024 року таємне викрадення чужого майна (крадіжка) стає кримінально караним діянням, якщо вартість викраденого майна на момент вчинення правопорушення становить більше двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, на відміну від попередньої редакції закону, що передбачала кримінальну відповідальність за викрадення майна, вартість якого перевищувала 0,2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відтак наведені зміни в законодавстві, що пом`якшують кримінальну відповідальність та поліпшують становище особи, мають зворотну дію в часі.

Відповідно до п. 5 підрозділу 1 розділу XX Податкового кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 грн., крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної пп. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Так п.п. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 Податкового кодексу України визначено, що податкова соціальна пільга дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року, - для будь-якого платника податку.

За ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2023 рік» з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатної особи в розрахунку на місяць становить 2684 грн.

Таким чином, межею адміністративної та кримінальної відповідальності за викрадення чужого майна є його вартість в розмірі 2684 грн., до цієї суми адміністративна відповідальність, після - кримінальна.

Декриміналізація - це юридична перекваліфікація частини кримінально караних діянь і переведення їх в розряд адміністративних, дисциплінарних та інших правопорушень або правомірних дій. Декриміналізацією також визнається скасування раніше діючої кримінально-правової заборони, якою поведінка певного виду визнавалася як злочин; переведення діянь із категорії злочинних у категорію не злочинів. Практична реалізація декриміналізації допомагає підтримувати кримінальне законодавство в «актуальному» стані, швидко реагувати на зміни у суспільстві та державі.

Під скасуванням кримінальної відповідальності за діяння слід розуміти його декриміналізацію (повну або часткову), яка може бути досягнута, зокрема, шляхом скасування норм Особливої частини КК України; внесення змін до них - включення до диспозицій додаткових ознак або виключення ознак, які були у попередній редакції норми; нового офіційного тлумачення кримінально-правової норми, яке змінює обсяг забороненої цією нормою поведінки без зміни її змісту (аналогічна позиція міститься у постанові ККС ВС від 24 липня 2018 року у справі № 569/4061/17).

Зі змісту обвинувального акта вбачається, що дії ОСОБА_4 кваліфіковані за ч. 4 ст. 185 КК України, були вчинені 14.01.2023.

Отже, враховуючи наведене, а також те, що ОСОБА_4 обвинувачується у таємному викраденні чужого майна на суму 2433,33 грн., що не перевищує 2684 грн., із врахуванням положень ст. 5 КК України, на даний час його діяння не є кримінально караними, а тому клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Згідно з приписами п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Вказане узгоджується з позицією Об`єднаної палати Касаційного суду Верховного Суду від 07.10.2024 у справі № 278/1566/21, згідно якої: «Закон № 3886?IX, яким унесені зміни до ст. 51 КУпАП, є законом про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність у значенні ст. 5 КК для тих діянь, які до набрання цим Законом чинності вважалися кримінальним правопорушенням, однак після набрання ним чинності підпадають під ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 51 КУпАП. Зміни, внесені Законом № 3886?IX, мають зворотну дію в часі. У ході з`ясування, чи перевищує вартість викраденого розмір, визначений ст.51 КУпАП, має братися до уваги розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, установлений на час вчинення правопорушення, з урахуванням положень п.5 підрозд. 1 розд. ХХ та пп. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розд. IV Податкового кодексу України. Питання, що виникають у кримінальних провадженнях у зв`язку з набуттям чинності Законом № 3886?IX, вирішуються судами за правилами, передбаченими для випадків, коли втратив чинність закон, яким установлювалася кримінальна протиправність діяння.»

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 479-2 КПК України якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої статті 284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує. За відсутності згоди обвинуваченого та в разі, якщо судом встановлено вчинення ним діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, суд постановляє ухвалу про закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 1-2 частини другої статті 284 цього Кодексу. Якщо судом не встановлено, що обвинуваченим вчинено діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, суд ухвалює виправдувальний вирок.

З огляду на вищевикладене та враховуючи, що обвинувачений не заперечує проти закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, кримінальне провадження відносно нього підлягає закриттю, у зв`язку із втратою чинності законом, яким встановлювалась кримінальна протиправність діяння.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 16.01.2023 обвинуваченому ОСОБА_4 обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, тобто до 15.03.2023 року, включно, з можливістю внесення застави в розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214 720 грн.

Згідно із квитанцією до платіжної інструкції код № 9294-5554-4359-5181 від 24.01.2023 ОСОБА_8 на розрахунковий рахунок ТУ ДСА у Черкаській області ( НОМЕР_1 ) внесено визначену заставу за ОСОБА_4 у сумі 214 720 грн.

Відповідно до вимог ст.203 КПК України ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно п.11 ст.182 КПК України, застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу.

Відповідно п.7 «Порядку внесення коштів на спеціальний рахунок у разі застосування застави, як запобіжного заходу», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 січня 2012 року № 15, кошти, внесені як застава, підлягають поверненню повністю або частково у випадках, передбачених КПК України.

За таких обставин, враховуючи, що кримінальне провадження підлягає закриттю, то обраний обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави підлягає скасуванню, а застава поверненню заставодавцю.

Згідно ч.4 ст. 174 КПК України, суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, не призначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Так, ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 18.01.2023 року накладений арешт на мобільний телефон марки «HUAWEI», який поміщено до сейф пакету WAR1136962 та належить ОСОБА_4 ; зимову курточку чорного кольору, яка належить ОСОБА_4 ; гіроскутер марки "DENVER моделі №DBO-6501 МК2", який поміщено до поліетиленового пакету та належить потерпілій ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Цивільний позов не заявлено.

Згідно з ч. 1 ст. 126 КПК України суд вирішує питання щодо процесуальних витрат у вироку суду або ухвалою.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 118 КПК України встановлено, що процесуальні витрати складаються зокрема, із витрат, пов`язаних із залученням потерпілих, свідків, спеціалістів, перекладачів та експертів.

Процесуальні витрати виникають та пов`язані зі здійсненням кримінального провадження, є матеріальними витратами органів досудового розслідування, прокуратури, суду та інших учасників кримінального провадження.

Кримінальне провадження стосовно ОСОБА_4 закривається на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, що є нереабілітуючою підставою.

Нереабілітуючі підстави закриття кримінального провадження означають, що стосовно особи зібрано достатньо доказів для підозри у вчиненні кримінального правопорушення, однак, у силу певних обставин кримінальне провадження щодо цієї особи виключається.

Отже, закриття кримінального провадження стосовно ОСОБА_4 з нереабілітуючих підстав і застосування до нього більш м`якої форми закінчення кримінального провадження, ніж обвинувальний вирок, не звільняє його від сплати процесуальних витрат, пов`язаних із проведенням судових експертиз.

Наведене узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 01 лютого 2024 року (справа № 930/497/23, провадження № 51-4798км23).

А тому, із ОСОБА_4 необхідно стягнути на користь держави процесуальні витрати, пов`язані із залученням експерта: висновок № СЕ-19/124-23/778-ТВ від 24.01.2023 у розмірі 755 грн. 12 коп.

Долю речових доказів суд вирішує на підставі ст. 100 КПК України.

На підставі вищевикладеного, керуючись Законом України від 18 липня 2024 року № 3886-IX «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», ст.5 КК України, п. 4-1 ч. 1 ст. 284, 285-288, 479-2 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання захисника ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000157 від 15.01.2023 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, у зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння - задовольнити.

Кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000157 від 15.01.2023 за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - закрити.

Запобіжний захід ОСОБА_4 до набрання ухвалою законної сили у вигляді застави скасувати.

Заставу у розмірі 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень, яка внесена на підставі ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 16.01.2023 на розрахунковий рахунок ТУ ДСА у Черкаській області (UA0003652) згідно квитанції, код № 9294-5554-4359-5181 від 24.01.2023, призначення платежу: застава у справі 712/465/23; платник застави ОСОБА_8 - після набрання ухвалою законної сили повернути заставодавцю ОСОБА_8 .

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 18.01.2023 року, на мобільний телефон марки «HUAWEI», який поміщено до сейф пакету WAR1136962 та який належить ОСОБА_4 ; зимову курточку чорного кольору, яка належить ОСОБА_4 ; гіроскутер марки "DENVER моделі №DBO-6501 МК2", який поміщено до поліетиленового пакету, який належить потерпілій ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Стягнути із ОСОБА_4 процесуальні витрати на залучення експерта: висновок № СЕ-19/124-23/778-ТВ від 24.01.2023 в розмірі 755 (сімсот п`ятдесят п`ять) грн. 12 (дванадцять) коп.

Речові докази по справі:

- диск для лазерних систем зчитування DVD-R із відеозаписами з камер магазину «Делікат», за адресою: м. Черкаси, вул. Гоголя, 460, який зберігається при матеріалах кримінального провадження залишити в матеріалах кримінального провадження протягом усього часу їх зберігання;

-гіроскутер марки «DENVER моделі № DBO-6501 MK2», який належать ОСОБА_7 та переданий на зберігання до кімнати зберігання речових доказів Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області повернути власнику ОСОБА_7 .

-мобільний телефон «Huawei», чоловічу куртку чорного кольору, які належать ОСОБА_4 та передані на зберігання до кімнати зберігання речових доказів Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області повернути власнику ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Придніпровський районний суд м. Черкаси протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого ч. 2 ст. 395 КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали виготовлений та проголошений 22.05.2025 року о 08 годині 30 хвилин.

Суддя: ОСОБА_1