У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 травня 2025 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора четвертого відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000816, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.05.2023, про продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Нікополь, Дніпропетровської області, працює на посаді юрисконсульта КП «Дніпро», має вищу освіту, розлучений та має на утриманні неповнолітнього сина, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 384, ч. 2 ст. 384 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор четвертого відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва із клопотанням про продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_5 в межах досудового розслідування, а саме: прибувати до слідчих (детективів Національного антикорупційного бюро України), які здійснюють досудове розслідування, прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні, слідчого судді та суду залежно від стадії кримінального провадження за кожним викликом; не відлучатись за межі Дніпропетровської області, без дозволу слідчих, прокурорів, слідчого судді або суду; повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд про зміну свого місця проживання та роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади (Державної міграційної служби України) всі свої паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що детективами Національного антикорупційного бюро України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000816 від 16.05.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 384, ч. 2 ст. 384 КК України.

Детективами Національного антикорупційного бюро України здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000080 від 09.02.2021 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Це провадження було розпочато на підставі заяви ОСОБА_5 від 03.02.2021, в якій він вказав, що під час розмови 27.01.2021 з суддею Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_6 про цивільну справу, в якій він представляв інтереси відповідачки, суддя повідомила, що «для відмови судом у задоволенні позовних вимог та постановлення рішення суду на користь відповідача необхідно передати їй неправомірну вигоду у виді грошових коштів».

У цій же заяві ОСОБА_5 , який на той час був адвокатом, зазначив, що обізнаний зі статтями КК України про відповідальність за надання неправдивих відомостей та передбачене за це покарання.

Під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000080 ОСОБА_5 неодноразово допитувався як свідок, в ході чого зазначав, що між ним та ОСОБА_7 18.01.2021 було укладено договір про надання правової допомоги; у подальшому суддя ОСОБА_6 , дізнавшись про участь ОСОБА_5 у справі, висловила йому прохання надати неправомірну вигоду у розмірі 2 - 3 тисячі доларів США за прийняття рішення у справі на користь відповідачки ОСОБА_8 , а пізніше суддя збільшила розмір неправомірної вигоди на 500 доларів США за скасування забезпечення позову.

За результатами досудового розслідування обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, 14.02.2022 направлено до Вищого антикорупційного суду для розгляду.

За результатами авторозподілу справі присвоєно судовий номер №991/1007/22 (далі - справа).

Під час розгляду справи 28.07.2022, перебуваючи в приміщенні Вищого антикорупційного суду за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, 41 (проспект Берестейський, 41), у період часу з 08 год 10 хв до 08 год 12 хв ОСОБА_5 приведено до присяги як свідка та попереджено про кримінальну відповідальність за відмову від дачі показів, за дачу завідомо неправдивих показань. Також ОСОБА_5 отримав пам`ятку про права та обов`язки свідка, передбачені КПК України, додаткових пояснень не потребував.

Того ж дня, у період часу з 08 год 12 хв до 10 год 11 хв, ОСОБА_5 допитано в судовому засіданні як свідка.

Під час допиту він надав викривальні показання щодо висловлення йому як адвокату прохання надати неправомірну вигоду та подальшого її отримання суддею Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_6 за ухвалення рішення у цивільній справі № 175/3623/19 на користь відповідачки ОСОБА_8 .

Так, ОСОБА_5 вказав, що в січні 2021 року йому зателефонувала ОСОБА_8 та розповіла про обставини цивільної справи, в якій вона була відповідачкою, після чого між ними було укладено договір. Прийшовши через деякий час до суду, ОСОБА_5 отримав від судді ОСОБА_6 завуальоване прохання надати неправомірну вигоду в розмірі 2 - 3 тисяч доларів США за судове рішення у справі на користь ОСОБА_8 , при цьому свідок уточнив, що вислів ОСОБА_6 «2 часа» - це завуальована форма надання грошових коштів і що «вона сама повідомила скільки потрібно» коштів. Повідомивши про пропозицію свого клієнта, ОСОБА_5 звернувся до органів СБУ з заявою щодо прохання судді ОСОБА_6 надати неправомірну вигоду. Згодом суддя ОСОБА_6 повідомила, що за скасування забезпечення позову необхідно надати ще 500 доларів США. Під час зустрічей ОСОБА_5 та судді ОСОБА_6 остання давала поради як ОСОБА_5 поводити себе під час судових засідань, що казати після закінчення судового розгляду справи, пояснювала як скласти дебати, вказувала на необхідність зазначати «про відсутність певних медичних досліджень у позивача» тощо. При цьому ОСОБА_5 під час допиту показав, що він не пропонував ОСОБА_6 неправомірну вигоду.

У подальшому, 21.09.2022, у приміщенні Вищого антикорупційного суду за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, 41 (проспект Берестейський, 41) з 09 години 22 хвилини було продовжено допит свідка ОСОБА_5 .

Під час допиту він повідомив, що між співробітниками правоохоронних органів та ОСОБА_5 погодження вчинення певних дій, планування розмов з ОСОБА_6 не здійснювалося, його розмови з ОСОБА_6 були природніми. В ході допиту ОСОБА_5 стверджував, що у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_6 працівниками правоохоронних органів не здійснювався вплив на нього, який міг сприяти його зверненню до правоохоронних органів із заявою про злочин. Одночасно ОСОБА_5 повідомив, що з власної ініціативи вітав суддю ОСОБА_6 зі святами.

24.05.2022 до Дисциплінарної палати КДКА Дніпропетровської області надійшла скарга ОСОБА_6 щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_5 . Рішенням дисциплінарної палати КДКА Дніпропетровської області № ДПП-4 від 11.08.2022 стосовно адвоката ОСОБА_5 порушено дисциплінарну справу. Будучи належним чином повідомленим, адвокат ОСОБА_5 на засідання дисциплінарної палати КДКА Дніпропетровської області, що були призначені на 14.07.2022, 11.08.2022, 08.09.2022, 06.10.2022 не з`явився, про поважність причини неявки не повідомив.

06.10.2022 рішенням №4/ДПР-22 КДКА Дніпропетровської області притягнуто до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_5 та застосовано до нього дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю.

Після надання в ході досудового розслідування, а також 28.07.2022 та 21.09.2022 під час судового розгляду численних показань, а також після позбавлення його права на зайняття адвокатською діяльністю у ОСОБА_5 виник умисел на надання як свідком суду у справі за обвинуваченням ОСОБА_6 за ч. 3 ст. 368 КК України завідомо неправдивих показань з метою отримання за це грошових коштів та відновлення доступу до адвокатської діяльності.

Так, 10.05.2023 ОСОБА_5 підписав заяву, завірену приватним нотаріусом ОСОБА_9 , зміст якої суперечив наведеним раніше показанням.

У заяві вказувалося про таке.

У вересні 2020 року до ОСОБА_5 звернулися працівники Управління СБУ у Дніпропетровській області з пропозицією виступити посередником в наданні неправомірної вигоди судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_6 з метою подальшого виявлення та розкриття корупційного злочину. З осені 2020 року ОСОБА_5 намагався побудувати довірливі відносини з суддею ОСОБА_6 . В подальшому, за сприяння працівників УСБУ в Дніпропетровській області, було укладено договір про надання адвокатських послуг між ОСОБА_5 та ОСОБА_8 . Метою зазначеного представництво було створення умов для вчинення суддею ОСОБА_6 корупційного злочину. Саме під диктовку працівників СБУ ОСОБА_5 було написано заяву про вчинення кримінального правопорушення. Працівниками УСБУ в Дніпропетровській області надавалися інструкції з приводу того як адвокату будувати діалоги з суддею аби остання висловила прохання надати їй неправомірну вигоду. Реалізуючи намічений правоохоронним органом план, 27.01.2021 ОСОБА_5 перебуваючи в службовому кабінеті ОСОБА_6 , під час неформальної бесіди з нею, натякнув на можливість надати неправомірну вигоду за відмову в позові по справі, де він представляє відповідачку. На його натяк суддя зазначила, що якщо вона відмовить у позові, то це буде не менше «2-3 годин».

Після згаданої розмови, на прохання працівників УСБУ в Дніпропетровській області, ОСОБА_5 під диктовку працівника цього органу було написано заяву про вимагання суддею ОСОБА_6 неправомірної вигоди, після чого було порушено кримінальне провадження.

В подальшому ОСОБА_5 не раз натякав на готовність передати ОСОБА_6 неправомірну вигоду, однак вона не проявляла зацікавленості.

07.06.2021 ОСОБА_5 було залучено до контролю за вчиненням злочину у вигляді спеціального слідчого експерименту. Прибувши до приміщення Дніпровського районного суду Дніпропетровської області, ОСОБА_5 було повідомлено, що судове засідання не відбудеться у зв`язку з неявкою представника позивача. Маючи на меті будь-що потрапити до службового кабінету судді, ОСОБА_5 влаштував сварку з секретарем, після чого суддя впустила його. Адвокат вимагав рішення, при цьому суддя нічого від нього не просила. Оскільки ОСОБА_5 не міг піти ні з чим, він поклав конверт з грошима на стіл судді ОСОБА_6 .

Вказана заява надійшла до Вищого антикорупційного суду та зареєстрована 15.05.2023, а 16.05.2023 ОСОБА_5 направив до суду клопотання, у якому повідомив, що надіслав до суду оригінал нотаріальної завіреної заяви по обставинах справи, по якій бажає надати пояснення особисто.

У судовому засіданні 16.05.2023 суд ухвалив рішення про повторний допит свідка ОСОБА_5 з огляду на викладені у його заяві від 10.05.2023 обставини.

У наступному судовому засіданні 07.06.2023 ОСОБА_5 для встановлення особи надав свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю, яке на час допиту було припинено, у зв`язку з чим судове засідання було відкладено на 21.08.2023.

Водночас 14.08.2023 ОСОБА_5 направив до Національного агентства з питань запобігання корупції заяву щодо захисту його прав як викривача з проханням вжити заходів реагування спрямованих на відновлення порушених трудових прав викривача.

Зокрема, у заяві він зазначив, що в порушення вимог антикорупційного законодавства рішенням КДКА Дніпропетровської області від 06.10.2022 його притягнуто до дисциплінарної відповідальності та припинено адвокатську діяльність шляхом анулювання адвокатського свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, а підставою для такого рішення стало повідомлення ОСОБА_5 про намір судді ОСОБА_6 одержати неправомірну вигоду.

Далі, 18.08.2023, відбулась зустріч ОСОБА_5 з невстановленою особою на ім`я « ОСОБА_10 », в ході якої ОСОБА_5 повідомив останнього, про тиск на нього з боку знайомих з ОСОБА_6 адвокатів, втрату клієнтів та позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю.

ОСОБА_5 також зауважив, що через його знайомого « ОСОБА_11 » йому було запропоновано повернення свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та надання грошових коштів в обмін на відмову від наданих раніше показань. Так, « ОСОБА_12 » сказав йому прибути до конкретного нотаріуса. Прибувши туди, ОСОБА_5 було надано вже готовий примірник заяви. Ознайомившись, ОСОБА_5 був не згодний з її змістом, але після телефонної розмови з « ОСОБА_13 », він її підписав. Після цього підписану заяву забрали присутні у нотаріуса особи, які і відправили її поштою до суду. За 2 - 3 дні до судового засідання відбулася зустріч « ОСОБА_14 » та свідка ОСОБА_5 під час якої останньому повідомили, що він має виступити в суді, також надано перелік питань з відповідями, де зокрема було зазначено номер поштового відділення, з якого ОСОБА_5 нібито особисто відправляв заяву.

У ході розмови ОСОБА_5 підтвердив, що в суді під присягою надавав одні показання, а в нотаріально завіреній заяві виклав зовсім протилежні.

Крім того, 25.08.2023 об 11 годині 16 хвилин відбулася зустріч між ОСОБА_5 та особами на ім`я « ОСОБА_10 » та « ОСОБА_15 », під час якої обговорювалися можливі шляхи повернення ОСОБА_5 свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та надання йому грошових коштів за зміну показань у справі за обвинуваченням ОСОБА_6 .

У подальшому ОСОБА_10 , переконуючи ОСОБА_5 про безперспективність захисту його прав як викривача з боку НАЗК, повідомив, що «я намагатимусь відмотати все назад, можливо, ти в іншій області отримаєш, у нас суд 11 числа, часу залишається мало, наша сторона позбавилась роботи, життя та всього іншого, при гірших розкладах ми закриємо питання в математичному форматі, квиток на повернення коштує 100 рублів, ми дамо тобі квиток та чекаємо 2 роки, щоб ти був забезпечений квитком, тобі виділяють грошову компенсацію на купівлю квитка, квиток тобі ті не куплять…».

Таким чином, 25.08.2023 в ході вказаної розмови особа на ім`я « ОСОБА_10 », яка асоціювала себе зі стороною ОСОБА_6 , запропонувала свідку ОСОБА_5 грошові кошти за зміну ним своїх показань у справі у відповідній справі.

У подальшому, 11.09.2023, ОСОБА_5 звернувся з заявою про кримінальне правопорушення до Національного антикорупційного бюро України, відповідно до якої ОСОБА_6 та невстановлені особи чинять тиск на ОСОБА_5 з метою примусити його змінити показання у справі за обвинуваченням ОСОБА_6 .

У ході розмови ОСОБА_5 з особою на ім`я « ОСОБА_16 » 26.11.2023 останній переконував ОСОБА_5 погодитись на пропозицію змінити показання та отримати за це від зацікавлених осіб грошові кошти у сумі 50 тисяч доларів США, а також сприяння у працевлаштуванні та поновленні доступу до адвокатської діяльності.

Так, на своє запитання «які преференції?» ОСОБА_5 особа на ім`я « ОСОБА_16 » повідомляє: «50 тисяч доларів та робота в Харкові», «потім можливо вийде з відновленням», «тобі за те, що ти зробиш дадуть 50 тисяч доларів, дадуть роботу, ти будеш заробляти гроші, у тебе буде жировий запас грошовий».

Наступний допит ОСОБА_5 як свідка у межах кримінального провадження № 0000080 відбувся 20.12.2023 у період часу з 10 год 49 хв до 11 год 35 хв в судовому засіданні Вищого антикорупційного суду за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, 41 (проспект Берестейський, 41), при чому ОСОБА_5 надавав показання в режимі відеоконференцзв`язку з Заводського районного суду м. Дніпродзержинська.

Головуючим суддею було роз`яснено перебування свідка ОСОБА_5 під присягою, незмінність раніше роз`яснених йому прав та обов`язків, а також попереджено про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивих показань та відмову свідка від давання показань.

Після цього свідок ОСОБА_5 повідомив, що не підтримує раніше надані суду показання у справі, а підтримує викладене ним у нотаріально завіреній заяві, поданій суду у травні.

При цьому свідок ОСОБА_5 , діючи умисно, усвідомлюючи неправдивість своїх показань, надав суду завідомо неправдиві показання, повідомивши, зокрема, що:

- ініціатором написання заяви від 10.05.2023 нібито він був сам;

- він начебто довгий час перебував під тиском працівників СБУ і коли вплив на нього припинився вирішив написати заяву про провокацію відносно судді ОСОБА_6 , нібито вчинену за вказівкою працівників СБУ;

- для надання офіційного характеру своїй заяві ОСОБА_5 звернувся для нотаріального посвідчення до нібито найближчого територіально нотаріуса, якою було надруковано текст відповідної заяви начебто під диктовку ОСОБА_5 , саме до цього нотаріуса йому ніхто не радив звертатися;

- заяву від 10.05.2023 він нібито особисто направив поштою до суду;

- з осені 2022 року з приводу справи за обвинуваченням ОСОБА_6 він ні з ким не спілкувався;

- позбавлення його права на зайняття адвокатською діяльністю за результатами розгляду скарги ОСОБА_6 до КДКА в Дніпропетровській області не вплинуло на написання ним заяви від 10.05.2023;

- заперечував прохання з боку ОСОБА_6 надати їй неправомірну вигоду та подальше збільшення ОСОБА_6 її розміру, заперечував повідомлення ОСОБА_6 розміру неправомірної вигоди;

- суддя ОСОБА_6 лише натякала ОСОБА_5 з приводу справи, надавала непрямі консультації, казала, що прийме рішення згідно з законом, порад як поводити себе у справі за позовом до ОСОБА_8 суддя йому не надавала.

Під час допиту 20.12.2023 ОСОБА_5 користувався своєю заявою від 10.05.2023 допоки судом йому не зроблено відповідне зауваження.

У подальшому, 10.05.2024, в судовому засіданні за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, 41 (проспект Берестейський, 41), у період часу з 09 год 17 хв до 09 год 58 хв, продовжуючи перебувати під присягою, свідок ОСОБА_5 , діючи умисно та з корисливих мотивів, продовжив надавати суду завідомо неправдиві показання.

Так, він показав, що:

- допомогу у вигляді повернення чи отримання адвокатського свідоцтва за зміну показань, він ні з ким не обговорював;

- з приводу тиску на нього з боку сторони ОСОБА_6 до правоохоронних органів не звертався;

- будь-які послуги, вигоди за зміну показань на користь ОСОБА_6 йому ніхто не пропонував.

ОСОБА_5 також надав показання, що звертаючись до НАЗК із заявою про отримання гарантій як викривача, не розумів значення цього статусу та які гарантії він передбачає.

Продовжуючи надавати неправдиві показання стосовно провокації судді ОСОБА_6 , ОСОБА_5 зазначив, що довгий час начебто перебував під тиском працівників СБУ, за вказівкою останніх вітав суддю ОСОБА_6 зі святами, що протирічить навіть заяві від 10.05.2023, в якій ОСОБА_5 зазначив, що сам вирішив побудувати неформальні стосунки з суддею, був наполегливий у привітаннях.

У цьому ж судовому засіданні ОСОБА_5 вже показав, що вислів судді ОСОБА_6 про «2-3 години» він розумів як бажання судді отримати неправомірну вигоду у розмірі 2 - 3 тис доларів США

Під час досудового розслідування одержані вагомі докази, що дають обґрунтовані підстави для підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення. Складене та вручене ОСОБА_5 повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

ОСОБА_5 підозрюється у завідомо неправдивих показаннях свідка, наданих суду, вчинених з корисливих мотивів, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 384 КК України.

Виклад обставин, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у скоєнні цього кримінального правопорушення, посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини.

Детективом Національного бюро Другого підрозділу детективів Першого Головного підрозділу детективів ОСОБА_17 12.03.2025 складено повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 384 КК України, яке цього ж дня йому вручено відповідно до вимог ст. 278 КПК України.

Обґрунтованість повідомленої підозри підтверджується зібраними доказами у кримінальному провадженні. Вказані докази є вагомими та дають обґрунтовані підстави для підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованому йому кримінального правопорушення.

Посилання на ризики, зазначені у ст. 177 КПК України, виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшли висновку про наявність цих ризиків, посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини. Обґрунтування неможливості запобігання ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

ОСОБА_5 підозрюється у вчинення нетяжкого кримінального правопорушення, за який законом передбачено покарання у вигляді виправних робіт на строк до двох років або обмеження волі на строк до п`яти років, або позбавлення волі на строк від двох до п`яти років.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Переховування від органів досудового розслідування та/або суду. Кримінальне правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_5 , є нетяжким, санкція якого передбачає покарання у вигляді виправних робіт на строк до двох років або обмеження волі на строк до п`яти років, або позбавлення волі на строк від двох до п`яти років.

Маючи вищу юридичну освіту, будучи адвокатом у період з 2009 по 2022 роки, усвідомлюючи тяжкість покарання та невідворотність кримінальної відповідальності, ОСОБА_5 може використати наявні у нього засоби та можливості для переховування від правоохоронних органів і суду, як в межах України так і покинувши територію України з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Крім того, ОСОБА_5 має паспорт громадянина України для виїзду за кордон, що розширює можливості особи залишити територію України з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Вищевикладене свідчить про те, що ОСОБА_5 , усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, може планувати втечу з метою уникнення кримінальної відповідальності, переховування від органів досудового розслідування та суду.

Слід зазначити, що на 15.05.2024, 16.05.2024, 17.05.2024 року детективом було здійснено виклик ОСОБА_5 для допиту в якості свідка. Однак на виклики ОСОБА_5 не з`явився, надав повідомлення про неможливість явки через хворобу сина, що орган досудового розслідування розцінює як неповажність причин неявки.

В ході розмови 26.11.2023 між ОСОБА_5 та особою на ім`я ОСОБА_16 зафіксовано домовленість про можливе переховування від органу досудового розслідування під час розгляду справи № 991/1007/22 за обвинуваченням ОСОБА_6 .

Крім того, при оцінці наявності вказаного ризику необхідно врахувати належність підозрюваному нерухомого майна.

Так, ОСОБА_5 належить 1/4 частки квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_3 ., реєстраційний номер: 21908062, загальною площею 47,0 кв.м.

Відповідно до «Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією», затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309, Нікопольська міська територіальна громада належить до територій активних бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси.

Належність ОСОБА_5 вищезгаданого об`єкту нерухомого майна в умовах воєнного стану та активних бойових дій на території, де діяльність правоохоронних органів є утрудненою, може надати фактичну можливість ухилитися від кримінальної відповідальності та переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Поряд з цим, сторона обвинувачення також не виключає можливості нелегального перетину кордону підозрюваним, з огляду на тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється. Не потребують доведення обставини, що в умовах, які існують в Україні, викликаних безпрецедентною військовою та нелюдською агресією Російської Федерації проти України, у підозрюваного збільшуються можливості для ухилення від органу досудового розслідування та суду, адже у держави наразі з об`єктивних причин відсутні можливості належним чином контролювати його поведінку та місцезнаходження, а також державний кордон у місцях активних бойових дій.

Перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином. Суспільна небезпечність вчиненого ОСОБА_5 кримінального правопорушення полягає в тому, що були штучно створені перешкоди нормальній діяльності суду, істотно ускладнено одержання ним достовірних доказів та істинних висновків при виконанні діяльності, пов`язаної із здійсненням правосуддя. Так, завідомо неправдивий характер показань припускає достовірне знання винним того, що ним повідомляються відомості, які не відповідають дійсності. Дії, які складають об`єктивну сторону кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 свідчать про те, що ним вже вчинялися конкретні спроби перешкоджання кримінальному провадженню, а тому є всі підстави вважати, що його подальша процесуальна поведінка може негативно вплинути на всебічне й повне розслідування зокрема шляхом створення доказів власної невинуватості, а покладені на ОСОБА_5 процесуальні обов`язки підозрюваного можуть ним не виконуватися. Зокрема, під час досудового розслідування установлено, що в ході розмови 26.11.2023 між ОСОБА_5 та особою на ім`я ОСОБА_16 зафіксовано домовленість про можливу подальшу зміну показань.

Обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні із заставою є особисте зобов`язання та особиста порука.

Запобіжний захід у виді особистого зобов`язання фактично є віддзеркаленням обов`язків, котрі і так покладаються на підозрюваного відповідно до приписів ст. 42 КПК України і у цьому випадку без додаткових важелів стримування від неправомірної поведінки не зможе запобігти наявним ризикам. Відсутність поручителів унеможливлює застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді особистої поруки. Отже, з урахуванням вищевикладених обставин неможливо запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 було запропоновано отримання грошових коштів у розмірі 50 тисяч доларів у разі погодження на пропозицію змінити показання, окрім цього йому сприяли б у працевлаштуванні, у т.ч. відновленні доступу до професії адвоката.

Одночасно з цим, відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити майновий стан підозрюваного.

Так, встановлено, що ОСОБА_5 отримав дохід за 2024 рік у розмірі 10 459 гривень, а за 2023 рік - 17 587 гривень. У власності ОСОБА_5 перебуває 1/4 частки двокімнатної квартири, загальною площею 47,0 кв. м.

Зазначені дані вказують на нормальний фінансовий стан підозрюваного, що може бути оцінено судом як з боку помірності розміру застави для підозрюваного, так і в частині визначення суми застави з метою забезпечення стримуючого ефекту.

Також, слідчим суддею Солом`янського районного суду міста Києва від 04.04.2025 клопотання про обрання запобіжного заходу задоволено та застосовано до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 60 560 гривень та на нього покладено строком на один місяць та вісім днів, тобто до 12.05.2025 включно, такі обов`язки:

- прибувати до слідчих (детективів Національного антикорупційного бюро України), які здійснюють досудове розслідування, прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні, слідчого судді та суду за першою вимогою;

- не відлучатись за межі Дніпропетровської області, без дозволу слідчих, прокурорів, слідчого судді або суду;

- повідомляти слідчих, прокурорів, слідчого судді та суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади (Державної міграційної служби України) всі свої паспорти для виїзду за кордон, а також інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити, посилаючись на викладені у ньому обставини.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання та продовження строку дії обов`язків заперечували, просили відмовити у його задоволенні або відкласти до апеляційного розгляду, також підозрюваний повідомив, що на нього здійснювався тиск.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши надані суду матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до такого висновку.

У відповідності до ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною 1 статті 182 КПК України встановлено, що застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Згідно з ч.7 ст.194 КПК України, обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Відповідно до ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Також, слідчий суддя погоджується із доводами прокурора, що повідомлена ОСОБА_5 підозра станом на час розгляду даного клопотання, повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п.175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).

Аналіз представлених доказів об`єктивно зв`язують підозрювану з певним злочином, на даному етапі хоча і неможна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

При цьому, прокурором під час розгляду даного клопотання було доведено наявність всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України.

Також, у судовому засіданні встановлено, що на даний час продовжують існувати ризики, встановлені при застосуванні запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 та наведені раніше, передбачені ст. 177 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність продовження до 09.07.2025 включно, строку дії, покладених на підозрюваного ОСОБА_5 , обов`язків, а саме прибувати до слідчих (детективів Національного антикорупційного бюро України), які здійснюють досудове розслідування, прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні, слідчого судді та суду залежно від стадії кримінального провадження за кожним викликом; не відлучатись за межі Дніпропетровської області, без дозволу слідчих, прокурорів, слідчого судді або суду; повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд про зміну свого місця проживання та роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади (Державної міграційної служби України) всі свої паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст.ст. 131, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 197, 199, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про продовження строку дії обов`язків - задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії, покладених на нього у зв`язку із застосуванням запобіжного заходу у виді застави, обов`язків строком на 2 місяці, до 09.07.2025 включно, а саме:

- прибувати до слідчих (детективів Національного антикорупційного бюро України), які здійснюють досудове розслідування, прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні, слідчого судді та суду залежно від стадії кримінального провадження за кожним викликом,

- не відлучатись за межі Дніпропетровської області, без дозволу слідчих, прокурорів, слідчого судді або суду,

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд про зміну свого місця проживання та роботи,

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади (Державної міграційної служби України) всі свої паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 .

Строк дії ухвали до 09.07.2025 включно.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1