Справа № 192/1343/23
Провадження № 1-кс/192/165/25
Ухвала

Іменем України

03 червня 2025 року

Слідчий суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

третьої особи ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у селищі Солоному Солонянського району Дніпропетровської області клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000151 від 09.07.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України,

встановив:

Заявник, третя особа ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням, у якому просить скасувати арешт на автомобіль марки Деу Есперо, модель «Daewoo Espero», державний номер НОМЕР_1 , та зобов`язати орган досудового розслідування невідкладно повернути його йому, як законному володільцю (користувачу).

У судове засідання, призначене на 03 червня 2025 року 2025 року о 08 год 30 хв, заявник не прибув, повідомлення судова повістка була направлена sms-повідомленням та її доставлення підтверджується відповідною довідкою.

Дослідивши подане клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно з ч.ч. 1, 3 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

З аналізу цих норм слідує висновок, що поняття «мають право заявити клопотання», «винесені на розгляд сторонами» передбачає відповідну встановлену процедуру оформлення і подання скарги, зокрема, і її підписання заявником (особою, яка звертається з клопотанням, заявою). А слідчий суддя уповноважений розглядати заяви та клопотання, які подані конкретною (конкретними) особою (особами) та підписані нею (ними).

Так, слідчим суддею встановлено, що зазначене клопотання про скасування арешту, яке надійшло до суду, не підписане заявником.

Слідчий суддя звертає увагу, що наявність підпису у документі підтверджує справжність документу та волевиявлення особи,підпис ідентифікує автора і слугує задля підтвердження того, що особа, яка його підписала, ознайомлена із документом і погоджується з його змістом.

За таких обставин, оскільки клопотання про скасування арешту майна не скріплене підписом, що не дає можливості ідентифікувати особу, яка його подала, слідчий суддя доходить висновку, що таке клопотання підлягає поверненню.

Керуючись ст.ст. 26, 174 КПК України,

постановив:

Повернути клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000151 від 09.07.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1