ВІННИЦЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

Іменем України

23 вересня 2025 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в залі Вінницького міського суду Вінницької області клопотання старшого детектива Територіального управління БЕБ у Вінницькій області ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, яке вилучено під час обшуку 16.09.2025, в рамках кримінального провадження № 0000025 внесеного до ЄРДР 07.07.2025, за відсутності фіксації судового розгляду технічними засобами, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання детектива ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивовано тим, що у провадженні слідчого перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000025 від 07.07.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 209, ч. 1 ст. 204 КК України, у зв`язку із чим у органу досудового розслідування постала необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на майно.

Під час розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що на території Вінницької області здійснює незаконну діяльність невстановлена група осіб, учасники якої отримують фінансовий прибуток від протиправної діяльності, пов`язаної зі збутом незаконно виготовлених підакцизних товарів, зокрема нікотиновмісних сумішей та рідин, що використовуються в електронних сигаретах. Зазначені товари відповідно до п. 215.1 ст. 215 Податкового кодексу України належать до підакцизних. Порушуючи вимоги Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», учасники групи організували злочинну схему, спрямовану на отримання грошових коштів злочинним шляхом внаслідок зайняття незаконною господарською діяльністю та вчинення суспільно небезпечних протиправних діянь.

Грошові кошти отримуються від незаконного збуту, зберігання з метою збуту та транспортування незаконно виготовлених підакцизних товарів (нікотиновмісних сумішей та рідин, що використовуються в електронних сигаретах), які реалізуються через точки роздрібної торгівлі на території Вінницької області.

У таких торгових точках продаються рідини, що використовуються в електронних сигаретах, та компоненти для самозамішування рідин для POD-систем, які складаються з гліцерину та пропіленгліколю (ароматизатори). Вказані компоненти продаються окремо, проте продавці додатково пропонують у «подарунок» нікотиновмісні суміші, фактично здійснюючи збут незаконно виготовлених підакцизних товарів. У податковій звітності факт реалізації так званого «подарунку» жодним чином не відображається.

На сайті https://sites.google.com/view/vapehub2021 зазначено, що «Vape Hub» надійний магазин вейпінгу у Вінниці та області, який працює з 2021 року та пропонує широкий вибір POD-систем, самозамісів та аксесуарів від перевірених виробників, а також наведено перелік магазинів «Vape Hub».

У ході досудового розслідування встановлено, що власником торгової марки «Vape Hub» є ОСОБА_4 , який організував протиправну схему зі збуту незаконно виготовлених підакцизних товарів, до якої залучив низку осіб, зокрема: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 та інших невстановлених осіб.

З метою надання такій діяльності законного вигляду ОСОБА_4 та інші учасники схеми зареєструвались як фізичні особи підприємці, які здійснюють діяльність у мережі магазинів «Vape Hub».

У подальшому, в ході розслідування встановлено, що за адресами торгових точок, а також у зазначених ФОП відсутні ліцензії на роздрібну торгівлю рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, та на торгівлю тютюновими виробами.

Детективами проведено огляди торгових точок, оформлених у стилі бренду «Vape Hub» із використанням логотипів та корпоративних кольорів. Встановлено, що в усіх брендованих магазинах господарську діяльність здійснюють виключно вказані ФОП, які користуються одними й тими самими IP-адресами ( НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 ), що збігаються з IP-адресою, яку використовує ОСОБА_4 для подання звітності. Це є додатковим підтвердженням того, що діяльність ФОП координується ОСОБА_4 та є частиною централізованої схеми зі збуту незаконно виготовлених підакцизних товарів.

Зазначені особи, усвідомлюючи злочинний характер походження грошових коштів, отриманих від збуту незаконно виготовлених нікотиновмісних речовин та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, здійснюють фінансові операції, спрямовані на приховування їх походження та надання їм правомірного вигляду.

Кошти від вчинення суспільно небезпечних протиправних діянь отримуються зазначеними особами як у готівковій, так і в безготівковій формі.

16.09.2025 з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення на підставі ухвали слідчого судді Вінницького міського суду у транспортному засобі AUDI SQ5 з реєстраційним номером НОМЕР_6 проведено обшук, де виявлено та вилучено мобільний телефон, який мають значення для кримінального провадження.

Таким чином, в органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на мобільний телефон, який 16.09.2025 виявлено та вилучено під час проведення обшуку транспортного засобу AUDI SQ5 з реєстраційним номером НОМЕР_6 , та який 17.09.2025 постановою старшого детектива Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у Вінницькій області ОСОБА_3 визнано речовими доказами.

Положеннями чинного Кримінального процесуального кодексу України прямо передбачено таку підставу накладення арешту на майно як збереження речових доказів.

Накладення арешту на вилучені речі, предмети та документи не призведе до зупинення або надмірного обмеження діяльності особи або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. 40, 98, 99, 100, 131, 132, 170, 171 КПК України, детектив просив слідчого суддю клопотання задовольнити.

В судове засідання детектив не з`явився, завчасно подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність.

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Так, згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В силу ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

В рамках кримінального провадження № 0000025 від 07.07.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 209, ч. 1 ст. 204 КК України, під час проведення обшуку виявлено та вилучено майно, яке є предметом кримінального правопорушення.

З огляду на вищенаведене, а також враховуючи те, що майно, яке було вилучене під час обшуку є предметом кримінального правопорушення, може бути використаний як доказ під час досудового розслідування кримінального провадження, з метою з`ясування дійсних обставин події кримінального правопорушення, а також з метою унеможливлення подальшого відчуження вказаного майна на час досудового розслідування та забезпечення схоронності даного майна, тому слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання старшого детектива Територіального управління БЕБ у Вінницькій області ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 131, 132, 170, 171, 172, 174, 175 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке вилучено під час обшуку 16.09.2025, транспортного засобу «AUDI SQ5», з реєстраційним номером НОМЕР_6 , а саме:

мобільний телефон марки «Samsung Galaxy A16», imei1: НОМЕР_7 , imei2: НОМЕР_8 .

Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на старшого детектива Територіального управління БЕБ у Вінницькій області ОСОБА_3 .

Зобов`язати детектива повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Арешт майна може бути скасований підозрюваним, обвинуваченим, їх захисником, законним представником, іншим власником або володільцем майна, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, за їх клопотанням до суду про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя Вінницького міського суду

Вінницької області ОСОБА_20