Дата документу 18.09.2025
Справа № 334/7753/25
Провадження № 1-кс/334/2353/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2025 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Дніпровського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання дізнавача СД Бердянського РВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000005 від 09.04.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України,

установив:

до суду надійшло вищевказане клопотання про арешт майна узгоджене із процесуальним прокурором прокурором Бердянської окружної прокуратури ОСОБА_4 .

В обґрунтування свого клопотання слідчий вказав про те, що 08.04.2025 року о 10 годині 53 хвилин, невстановлена особа, діючи умисно, з корисливих мотивів, за допомогою месенджеру «Telegram» представившись менеджером, під приводом заробітку в інтернеті, шахрайським шляхом, заволоділа належними ОСОБА_5 , грошовими коштами, які вона власноруч, добровільно, 08.04.2025 об 10:53 годині, перерахувала з належної їй банківської картки банку « ІНФОРМАЦІЯ_1 » НОМЕР_1 на банківську картку НОМЕР_2 грошові кошти у сумі 3814 гривень, крім того в цей же день об 11:08 годині з банківської картки банку « ІНФОРМАЦІЯ_1 » НОМЕР_1 на банківську картку НОМЕР_3 грошові кошти у сумі 8076 гривень; та в цей же день об 11:39 годині з банківської картки банку « ІНФОРМАЦІЯ_1 » НОМЕР_1 на банківську картку НОМЕР_4 грошові кошти у сумі 10000 гривень. Таким чином ОСОБА_5 , була завдала майнова шкода на загальну суму 21890 гривень. (ЄО № 190 від 08.04.2025, цивільна, інший вид).

Згідно рапорту дізнавача СД ВП №2 Бердянського РВП ОСОБА_3 , 09 квітня 2025 року, здійснено дзвінок заявниці ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , у месенджері «Whats App» на номер НОМЕР_5 , зареєстрованій за адресою: АДРЕСА_1 та, яка на теперішній час у зв`язку з тимчасовою окупацією РФ території м. Бердяньк, виїхала за кордон та фактично мешкає у Чехії, у зв`язку з чим з`явитись на допит не має можливості.

Під час бесіди ОСОБА_5 пояснила, що 04.04.2025 о 08 годині 12 хвилин у месенджері «Telegram» на її номер мобільного телефону НОМЕР_5 , надійшло повідомлення із пропозицією онлайн роботи, яка полягала у проставленні «вподобалось» та лайків за рекламу « ІНФОРМАЦІЯ_3 ». Пропозиція надійшла із раніше невідомого аккаунта в месенджері «Telegram», номер телефону у акаунті зазначено не було, який був Nickname заявниця також не пам`ятає. Після ознайомлення із пропозицією працевлаштування заявниці відповіла згодою, та їй повідомили, що з нею зв`яжеться менеджер, після чого акаунт з якого була надіслана пропозиція про працевлаштування було видалено. Окрім того Заявницю додали до робочої група у месенджері «Telegram», у якій містились скріншоти від інших так званих працівників.

07.04.2025 о 08 годині 07 хвилин, заявниці у месенджері «Telegram» на її номер мобільного телефону НОМЕР_5 , надійшло повідомлення із акаунта без зазначеного номеру мобільного телефону, Nickname якого був: « ОСОБА_6 ». У повідомленні її вітали із початком її першого робочого дня, та надали проінструктували які саме дії їй потрібно виконувати, для того щоб заробити гроші, а саме, заявниця повинна була перераховувати свої грошові кошти на банківські картки надані менеджером, тим самим роблячи бронювання, після того як заявниця здійснить певну кількість бронювань, грошові кошти які вона відправляла із доплатою будуть перераховані їй на банківська картку. На зазначені умови заявниця погодилась, та протягом дня виконуючи завдання менеджера 07.04.2025 здійснювала перерахування грошових коштів зі своєї банківської картки, а саме: 07.04.2025 о 13 годині 05 хвилин, зі своєї банківської картки банку « ІНФОРМАЦІЯ_1 » НОМЕР_1 перерахувала грошові кошти у сумі 320 гривень на банківську картку НОМЕР_6 ; 07.04.2025 о 16 годині 13 хвилин, зі своєї банківської картки банку « ІНФОРМАЦІЯ_1 » НОМЕР_1 перерахувала грошові кошти у сумі 1570 гривень на банківську картку НОМЕР_7 ; 07.04.2025 о 16 годині 38 хвилин, зі своєї банківської картки банку « ІНФОРМАЦІЯ_1 » НОМЕР_1 перерахувала грошові кошти у сумі 275 гривень на банківську картку НОМЕР_8 , після чого грошові кошти на загальну суму 2720,69 гривень були перераховані їй на банківську картку НОМЕР_1 , таким чином вона отримала свої раніше переведені грошові кошти та прибуток.

08.04.2025 заявниця вирішила продовжити співпрацю із вказаним менеджером. Так 08.04.2025 о 10 годині 53 хвилин заявниця отримавши завдання від менеджеру, зі своєї банківської картки банку « ІНФОРМАЦІЯ_1 » НОМЕР_1 перерахувала грошові кошти у сумі 3814 гривень на банківську картку НОМЕР_2 . Цього ж дня об 11 годині 08 хвилин заявниця отримавши завдання від менеджеру, зі своєї банківської картки банку « ІНФОРМАЦІЯ_1 » НОМЕР_1 перерахувала грошові кошти у сумі 8076 гривень на банківську картку НОМЕР_3 . Окрім того цього ж дня об 11 годині 39 хвилин заявниця отримавши завдання від менеджеру, зі своєї банківської картки банку « ІНФОРМАЦІЯ_1 » НОМЕР_1 перерахувала грошові кошти у сумі 10000 гривень на банківську картку НОМЕР_4 . В подальшому заявниця отримала іще одне завдання перерахувати грошові кошти у сумі 13550 гривень на банківську картку НОМЕР_4 , однак транзакція не пройшла, та банківська картка заявниці НОМЕР_1 була заблокована. Після чого заявниця повідомила менеджера про те, що транзакція не пройшла, та попросила повернути грошові кошти, на що менеджер повідомив, що поки не буде зроблена остання транзакція грошові кошти вони повернути не зможуть.

08.04.2025 заявниця зв`язалась із банком « ІНФОРМАЦІЯ_1 » з проханням розблокувати картку та підтвердити останню транзакцію, на що співробітники банку повідомили їй що вона стала жертвою шахраїв. Після чого ОСОБА_5 зрозуміла що стала жертвою шахрайських дій що спричинило їй матеріальний збиток на загальну суму 21890 гривень, та звернулась до поліції.

Під час досудового розслідування в порядку ст. 401 КПК України спрямовано доручення співробітникам управління протидії кіберзлочинам в Запорізькій області департаменту кіберполіції Національної поліції України, з метою: встановити чи здійснювалось зняття чи переказ грошових коштів з банківської картки НОМЕР_4 , на яку перераховані грошові кошти у сумі 10000 гривень, якщо було здійснено зняття, встановити де саме, надати фото, відео з банкомату, у разі якщо було здійснено переказ, встановити на яку банківську картку, кому вона належить.

Під час опрацювання доручення співробітниками управління протидії кіберзлочинам в Запорізькій області департаменту кіберполіції Національної поліції України, було встановлено, що 08.04.2025 о 12:00 годині з банківської картки НОМЕР_4 було здійснено переказ грошових коштів на суму 10000 гривень на банківську картку НОМЕР_9 .

14.07.2025 на підставі постанови прокурора Бердянської окружної прокуратури Запорізької області ОСОБА_4 про тимчасовий доступ до речей і документів, дізнавачем СД Бердянського РВП ГУНП в Запорізькій області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 , було здійснено тимчасовий доступ до речей і документів які перебувають у володінні АТ « ІНФОРМАЦІЯ_4 » та містять відомості про власника, та рух грошових коштів по банківській картці НОМЕР_9 .

Під час огляду вилученої 14.07.2025 у АТ « ІНФОРМАЦІЯ_4 » інформації, було встановлено, що 08.04.2025 о 12:00 годині на банківську картку НОМЕР_9 здійснено зарахування грошових коштів у сумі 10000 гривень, після чого 11.04.2025 о 12:48 годині з банківської картки НОМЕР_9 здійснено перерахування грошових коштів у сумі 6710 гривень на банківську картку НОМЕР_10 .

27.08.2025 на підставі постанови прокурора Бердянської окружної прокуратури Запорізької області ОСОБА_4 про тимчасовий доступ до речей і документів, дізнавачем СД Бердянського РВП ГУНП в Запорізькій області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 , було здійснено тимчасовий доступ до речей і документів які перебувають у володінні АТ КБ « ІНФОРМАЦІЯ_5 » та містять відомості про власника, та рух грошових коштів по банківській картці НОМЕР_10 .

Під час огляду вилученої 27.08.2025 у АТ КБ « ІНФОРМАЦІЯ_5 » інформації, було встановлено, що банківська картка № НОМЕР_10 емітована на ім`я ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ІНН НОМЕР_11 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 . Встановлено, що 11.04.2025 о 12:48, на банківську картку НОМЕР_10 , зараховані грошові кошти в сумі 6710 гривень. В подальшому з банківської картки НОМЕР_10 здійснювались розрахунки: 11.04.2025 у м. Львів, з 12.04.2025 по 16.04.2025 у м. Вінниця. Окрім того 16.04.2025 о 14:29 з банківської картки НОМЕР_10 , було здійснено зняття готівки на суму 1000 гривень, за адресою: АДРЕСА_3 .

Слідчий до судового засідання надав суду письмову заяву про розгляд клопотання за його відсутності, підтримав свої вимоги та просив накласти арешт.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Так, згідно положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Таким чином, враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на вилучене майно, оскільки існує необхідність в забезпеченні збереження такого, знищення, що в свою чергу суттєво ускладнить процес встановлення істини по кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Керуючись статями 98, 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні №0000005 від 09.04.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти у розмірі 6710 (шість тисяч сімсот десять) гривень, що знаходяться на банківському рахунку до якого прив`язана банківська картка АТ КБ « ІНФОРМАЦІЯ_5 » № НОМЕР_10 відкрита на ім`я ОСОБА_7 в АТ КБ « ІНФОРМАЦІЯ_5 ».

Ухвала про арешт виконується негайно.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її винесення до Запорізького апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1