У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 вересня 2025року м. Черкаси

Черкаський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

захисників ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

під час розгляду у відкритому судовому засіданні матеріалів кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000012 від 06.01.2015, за обвинуваченням ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 3 ст. 289, ч. 4 ст. 187, п.п. 6, 12 ч. 2 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває вищевказана справа.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.06.2025 року на підставі розпорядження керівника апарату суду № 7 від 02.06.2025 у зв`язку з достроковим закінченням відрядження судді ОСОБА_10 до Черкаського районного суду Черкаської області розгляд кримінального провадження № 0000012 від 06.01.2015 відносно ОСОБА_6 та ОСОБА_7 за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 3 ст. 289, ч. 4 ст. 187, п.п. 6, 12 ч. 2 ст. 115 КК України , переданий судді ОСОБА_1 .

У судовому засіданні 25.09.2025 судом в порядку ст. 319 КПК України поставлено на обговорення питання щодо доцільності розпочинати судовий розгляд з початку.

Прокурор в судовому засіданні не заперечував щодо продовження судового розгляду кримінального провадження зі стадії, на якій зупинився попередній склад суду.

У судовому засіданні обвинувачені ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та захисники ОСОБА_8 , ОСОБА_9 не заперечували проти продовження судового розгляду справи.

Вислухавши позиції учасників судового провадження, враховуючи позицію самого суду, а саме головуючого судді, яка після зміни складу колегії, відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 319 КПК України з ходом судового провадження та з матеріалами судового провадження була ознайомлена в повному обсязі, згодна зі всіма прийнятими процесуальними рішеннями попереднім складом суду, тому колегія суддів приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 319 КПК України судовий розгляд у кримінальному провадженні повинен бути проведений в одному складі суддів. У разі якщо суддя позбавлений можливості брати участь у судовому засіданні, він має бути замінений іншим суддею, який визначається у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. Після заміни судді судовий розгляд розпочинається спочатку, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті та статтею 320 цього Кодексу.

Суд вмотивованою ухвалою може прийняти рішення про відсутність необхідності розпочинати судовий розгляд з початку та здійснювати повторно всі або частину процесуальних дій, які вже здійснювалися під час судового розгляду до заміни судді, якщо таке рішення не може негативно вплинути на судовий розгляд та за умови дотримання таких вимог: сторони кримінального провадження, потерпілий не наполягають на новому проведенні процесуальних дій, які вже були здійсненні судом до заміни судді; суддя, що замінив суддю, який вибув, ознайомився з ходом судового провадження та матеріалами кримінального провадження, наявними в розпорядженні суду, згоден з прийнятими судом процесуальними рішеннями і вважає недоцільним нове проведення процесуальних дій, що вже були проведені до заміни судді.

У випадку, передбаченому цією частиною, докази, що були дослідженні під час судового розгляду до заміни судді, зберігають доказове значення та можуть бути використані для обґрунтування судових рішень.

Судовий розгляд - окрема стадія судового провадження, врегульована Главою 28 КПК України, та відповідно до ст. 347 КПК України судовий розгляд починається з оголошення прокурором короткого викладу обвинувального акта.

Вимога здійснення після зміни складу суду судового розгляду спочатку передбачає виконання з самого початку лише передбачених Главою 28 КПК України на цій стадії судового провадження процесуальних дій, але в жодному випадку не передбачає повернення до попередньої стадії - підготовчого судового провадження.

Крім цього колегія суддів приймаючи рішення щодо продовження судового розгляду після заміни судді, враховує правову позицію Касаційного кримінального суду Верховного Суду у постанові від 13.06.2023 по справі №461/5454/14-к, а саме те, що суд бере до уваги право обвинуваченої особи отримати судове рішення в розумний строк (ст. 6 Конвенції, ч. 5 ст. 28 КПК), яке за анулювання результатів попереднього довготривалого розгляду та за розгляду справи спочатку практично неможливо забезпечити. Також ККС у своїй постанові відзначив, що до заміни судді судовий розгляд у цій справі вже тривав 5 років, і за цей час було досліджено значний обсяг доказів.

Верховний Суд наголосив, що принцип безпосередності дослідження доказів є основоположним для кримінального провадження, що передбачає можливість для сторін проводити допити свідків і експертів, а також досліджувати інші докази перед суддею, який прийматиме рішення.

У той же час ВС зазначає, що ця вимога сформульована як принцип, яким має керуватися суд, приймаючи процесуальні рішення в конкретній ситуації, і засаді безпосередності, як і будь-якій іншій загальній засаді, притаманна певна гнучкість при застосуванні в конкретних обставинах. В залежності від обставин цей принцип реалізується в різних формах, оскільки суд має узгоджувати його з іншими засадами кримінального процесу та/або легітимними інтересами суспільства чи окремих осіб.

Суд, серед іншого, має прийняти до уваги свій обов`язок створити необхідні умови для реалізації сторонами їх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (частина 6 статті 22 КПК), у тому числі свій обов`язок забезпечити розумний строк розгляду справи (частина 2 статті 28 КПК).

Суд відзначає, що до заміни судді судовий розгляд у цій справі вже тривав декілька років, і за цей час було досліджено значний обсяг доказів, досліджено письмові доказі з відеоматеріалами, допитаний один свідок.

При цьому суд приймає до уваги, що принцип безпосередності спрямований передусім на найкраще забезпечення права сторін на перехресний допит особи, яка дає показання, що дає стороні можливість з`ясувати всі обставини, які вона вважає важливими для вирішення справи, уточнити показання свідка та поставити під сумнів ті чи інші повідомлення особи або її репутацію. У цьому контексті спостереження судді щодо поведінки свідка можуть мати важливі наслідки.

Суд зазначає, що в цій справі сторона обвинувачення обґрунтовувала свою позицію головним чином документальними доказами. На відміну від показань свідків, де безпосереднє сприйняття показань і спостереження за поведінкою свідка, його відповідями і іншими обставинами може мати суттєве значення для оцінки достовірності таких показань, на дослідженні документів ці фактори не позначаються.

Колегією суддів також приймається до уваги, що вирішальна більшість суддів у колегії - два з трьох - не були замінені і брали участь у дослідженні доказів.

Крім цього колегією суддів звертається увага учасників судового провадження про можливість заявити клопотання про повторне дослідження тих чи інших доказів, зокрема і тих, які були досліджені судом до зміни судді у складі колегії.

Керуючись статтями 319, 376 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити судовий розгляд у кримінальному провадженні № 0000012 від 06.01.2015 за обвинуваченням ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 3 ст. 289, ч. 4 ст. 187, п.п. 6, 12 ч. 2 ст. 115 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 26 вересня 2025 року.

Судді ОСОБА_1

ОСОБА_2

ОСОБА_3