Справа №: 398/3184/25
провадження №: 1-кп/398/367/25
УХВАЛА

Іменем України

"28" травня 2025 р. м. Олександрія

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області

у складі: головуючого судді ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Олександрії у кримінальному провадженні №0001892 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Квітневе Олександрійського району, Кіровоградської області, громадянина України, який на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей не має, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.28 ч.1 ст.115 КК України,

В С Т А Н О В И В :

27.05.2025 року у провадження Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшли матеріали кримінального провадження за №0001892 від 13.05.2025 року щодо ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.28 ч.1 ст.115 КК України.

Ухвалою судді від 27.05.2025 року призначено підготовче судове засідання у даному кримінальному провадженні.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі від 7 до 15 років. На даний час наявні ризики, що обвинувачений може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його представник заперечували, просять застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки обвинувачений є власником житла, він не має наміру переховуватись від суду або впливати на свідків.

Таким чином, вислухавши прокурора, думку обвинуваченого та його захисника, суд вважає, що є достатні підстави для задоволення клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно ч.3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити та скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбачених статтею 177 КПК Кодексу.

Пунктом 4 частини 2 статті 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 5 років.

Згідно з положеннями ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим частиною першою цієї статті.

ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.28 ч.1 ст.115 КК України, відповідальність за які передбачає позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, тобто це кримінальне правопорушення є особливо тяжким.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі; дані про особу підозрюваного; розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа; ризики продовження чи повторення протиправної поведінки.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, суд відзначає, що ризиком не можна вважати прогнозовану подію, настання якої розглядається як цілком гарантоване.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, у цьому випадку підозрюваний або обвинувачений, може вдатися до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду, або ж створять загрозу суспільству.

Таким чином, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, суд має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи. Позитивна відповідь свідчить про реально існуючий ризик неправомірної поведінки підозрюваного.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 може безперешкодно виїхати за межі міста Олександрії або Кіровоградської області, оскільки є військовослужбовцем, який проходить військову службу, а тому, за для уникнення відповідальності може безперешкодно, під приводом проходження служби, покинути територію міста та області, знаходячись на волі може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також, зважаючи на характер вчиненого злочину, може впливати на свідків.

Крім того, наявний ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме впливати на свідків, який підтверджується тим, що ОСОБА_4 , з метою уникнення можливого покарання, може примушувати свідків до зміни показів.

Характер та фактичні обставини інкримінованого обвинуваченому кримінальному правопорушенню свідчать про підвищену суспільну небезпеку.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшують ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» від 26 липня 2001 року Європейським судом з прав людини зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

На підставі вищевикладеного, суддя дійшов висновку про необхідність застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки стороною кримінального провадження надані докази наявності обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення, достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вищевказаним ризикам.

Зазначені обставини виправдовують тримання обвинуваченого під вартою та вказують на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного для запобігання наведеним ризикам.

На підставі вищевикладеного суд приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Зважаючи на вимоги п.2 ч.4 ст.183 КПК України, відповідно до яких суд має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із погрозою застосування насильства, суд не знайшов підстав для визначення застави у цьому кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 181, 183, 315 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів з 28 травня 2025 року по 26 липня 2025 року включно.

Строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити до 26 липня 2025 року включно.

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про обрання ОСОБА_4 домашнього арешту - відмовити.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в той самий строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не було скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали суду проголошено 28.05.2025 року о 16 годині.

Суддя ОСОБА_1