УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.07.2025 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000710 від 05.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 16.06.2025 року в рамках кримінального провадження провадження № 0000710 від 05.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України на майно, вилучене 06.05.2025 року в ході санкціонованого обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: мобільний телефон марки «iPhone 11» sCZDK0KN72j, IMEI: НОМЕР_1 з сім-картою НОМЕР_2 та ноутбук «MacBookAir» sMRW9H6H3QF.

В обґрунтування поданого клопотання адвокат ОСОБА_3 зазначає про те, що ОСОБА_4 під час обшуку 06.05.2025 року надав добровільно пароль/пінкод до вищевказаної техніки, оскільки впевнений у своїй непричетності до кримінального правопорушення. Також 06.05.2025 року проведено допит (із застосування відеозапису) ОСОБА_4 у якості свідка, який відповів органу досудового розслідування на всі задані йому питання. ОСОБА_4 не було пред`явлено підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а тільки було допитано у якості свідка ще 07.05.2025 року. Станом на теперішній час відпала потреба у подальшому перебуванні майна в органу досудового розслідування. Майно вилучено у ОСОБА_4 , оглянуто в порядку ст. 237 КПК України, а інформація скопійована, тому подальше користування, володіння та розпорядження не можуть завдати шкоди досудовому розслідуванню.

Представник власника майна ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 подав до суду заяву, в якій зазначив, що він та власник майна вимоги клопотання підтримують, просять їх задовольнити та розглянути клопотання без їх участі.

Прокурор відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_5 подав до суду заяву, в якій зазначив, що клопотання адвоката не підлягає задоволенню, оскільки арештоване майно має значення для кримінального провадження та доведення винуватості підозрюваного ОСОБА_6 . У зв`язку з цим, з метою забезпечення збереження речових доказів та забезпечення подальшої спеціальної конфіскації майна, прокурор просив відмовити у задоволенні клопотання про скасування арешту майна. Розгляд клопотання просив провести без його участі. Просив врахувати, що вилучена техніка визнана речовими доказами у кримінальному провадженні, за допомогою даної техніки до системи шлях вносились дані про осіб, які бажали незаконно перетнути кордон України, а також за допомогою даної техніки велась переписка з ОСОБА_6 щодо організації незаконного перетину кордону.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України.

Приймаючи до уваги заяви учасників процесу, дослідивши клопотання, долучені в його обґрунтування матеріали та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

В ході розгляду клопотання встановлено, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 16.06.2025 року в рамках кримінального провадження провадження № 0000710 від 05.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України було накладено арешт на майно, вилучене 06.05.2025 року в ході санкціонованого обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: мобільний телефон марки «iPhone 11» sCZDK0KN72j, IMEI: НОМЕР_1 з сім-картою НОМЕР_2 та ноутбук «MacBookAir» sMRW9H6H3QF, про скасування якого наразі просить заявник.

Прокурор зазначає про те, що арештоване майно відповідає критеріям речових доказів, так, як містить у собі відомості, які мають доказове значення в рамках кримінального провадження, а тому у випадку скасування арешту з нього існує ризик можливого його знищення, в цілях подальшого ймовірного уникнення передбаченої законом відповідальності за ймовірно вчинені дії у випадку підтвердження їх факту у встановленому законом порядку.

Також, прокурор звернув увагу на те, що вилучена техніка визнана речовими доказами у кримінальному провадженні, за допомогою даної техніки до системи шлях вносились дані про осіб, які бажали незаконно перетнути кордон України, а також за допомогою даної техніки велась переписка з ОСОБА_6 щодо організації незаконного перетину кордону.

Вказане свідчить про те, що арешт на вказане майно було обґрунтовано, так як воно може мати доказове значення в рамках даного провадження.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що до клопотання заявника про скасування арешту майна не долучені докази, які б підтверджували те, що в подальшій дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна відпала потреба.

З урахуванням викладеного, враховуючи те, що майно відповідає критеріям речових доказів, слідчий суддя приходить до переконання, що правових підстав для скасування арешту майна не має, а тому подане клопотання задоволенню не підлягає.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що заявник не позбавлений процесуальної можливості повторно ініціювати питання скасування арешту майна, попередньо долучивши відповідні матеріали, якими його правова позиція буде підтверджуватися.

Керуючись ст.174 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000710 від 05.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1