Номер провадження: 11-сс/813/1765/25
Справа № 523/4220/25 1кс/523/5288/25
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.09.2025 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючий суддя - ОСОБА_2 ,

судді: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника адвоката ОСОБА_7 ,

підозрюваної ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу прокурора Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Пересипського районного суду м. Одеси від 22.08.2025 року відносно:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Баку, Республіки Азербайджан, громадянки України, яка має середню-технічну освіту, на момент вчинення злочину перебувала на посаді директора ТОВ «Фудгранд», одружена, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима, -

підозрюваної у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001370 від 14.03.2025 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 190, ч.4 ст.358 КК України, -

установив

Зміст оскарженого судового рішення

Слідчий Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_9 звернувся до суду з клопотанням, яке погоджено з прокурором про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_8 .

Ухвалою слідчого судді Пересипського районного суду м. Одеси від 22.08.2025 року задоволено клопотання слідчого та відносно ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 19.10.2025 року із визначенням застави у розмірі 300 (трьохсот) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто станом на 01.01.2025 року 908400 (дев`ятсот вісім тисяч чотириста) гривень.

Вимоги, наведені в апеляційній скарзі та узагальнення доводів особи, яка її подала

Не погодившись із зазначеною ухвалою слідчого судді, прокурор подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржену ухвалу та постановити нову, якою задовольнити клопотання слідчого та застосувати до підозрюваної Хубової запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави - 4624 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що:

- слідчий суддя не приділив уваги наявності ризиків, заявлені слідчим у клопотанні;

- суд не врахував суми збитку інкримінованим підозрюваній кримінальних правопорушень.

Позиції учасників апеляційного провадження

Заслухавши суддю-доповідача, позицію прокурора, який підтримав апеляційну скаргу; думку підозрювану та її захисника, які заперечували проти задоволення апеляційної скарги; обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про таке.

Мотиви апеляційного суду

Частина перша ст. 404 КПК України передбачає, що суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Стаття 370 КПК передбачає, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Як вбачається з клопотання слідчого, в провадженні Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, перебуває кримінальне провадження за № 0001370 від 14.03.2025 за підозрою ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.190, ч.4 ст.358, ч.4 ст.425 КК України.

21.08.2025 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України.

Питання, які слідчий суддя повинен вирішити при застосуванні відносно особи запобіжного заходу у виді тримання під вартою визначені змістом ст.ст. 177, 178, 183 КПК України.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Під час апеляційного перегляду оскарженої ухвали встановлено, що слідчий суддя дотримався вказаних вимог закону при розгляді клопотання про застосування до підозрюваної ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Прийняте рішення слідчий суддя мотивував наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 злочинів, передбачених ч.5 ст.190, ч.4 ст. 358 КК України, врахував суспільно-небезпечний характер, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваній в разі визнання його винуватим, а також наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний, перебуваючи на свободі, може здійснити зазначенні у клопотанні дії, спрямовані на перешкоджання здійсненню досудового розслідування та правосуддю, які обґрунтовують неможливість запобігання зазначеним у клопотанні ризикам, які на даний час існують, шляхом застосування до ОСОБА_8 іншого, більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою із визначенням розміру застави у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, вважаючи, що саме такий розмір застави є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

З викладеного вбачається, що слідчий суддя, приймаючи рішення про доцільність застосування щодо ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, врахував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування такого запобіжного заходу та обґрунтовано дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання, в зв`язку з відсутністю достатніх стримуючих факторів, які б дозволили менш суворим запобіжним заходам дієво запобігти ризикам, доведеним слідчим і прокурором.

Щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення апеляційний суд вважає, що слідчим суддею в повній мірі досліджені матеріали, надані стороною обвинувачення щодо наявності обґрунтованої підозри ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованих їй злочинів. Слідчий суддя із достатнім мотивуванням послався в ухвалі на наявні докази, які на даному етапі досудового розслідування з достатньою обґрунтованістю зв`язують підозрюваного з обставинами, які були покладені в основу повідомлення ОСОБА_8 про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.190, ч.4 ст. 358 КК України.

Апеляційний суд також визнає обґрунтованими мотиви, з яких слідчий суддя дійшов до висновку про наявність існування можливих ризиків, на які посилався слідчий у клопотанні.

Колегія суддів вважає, що органом досудового розслідування доведено, а слідчим суддею перевірено наявність з боку підозрюваної ОСОБА_8 можливих дій, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню, з огляду на доведеність існування ризиків можливого переховування, впливу на свідків у кримінальному провадженні чи можливості знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрювана може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому, КПК не вимагає доказів того, що підозрювана обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що вона має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії підозрюваного кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки підозрюваної та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження. Тобто в даному випадку, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд мають зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

Стосовно загрози втечі особи, практика ЄСПЛ виходить з того, що якщо тяжкість покарання, якому може бути підданий підозрюваний, можна законно розглядати, як таку, що може спонукати його до втечі. Для того, щоб ця обставина мала реальний характер потрібно враховувати наявність інших обставин, а саме: характеристики особи, її моральний облік, місце проживання, професію, прибуток, сімейних зв`язків, будь яких зв`язків з іншою країною, або наявність зв`язків в іншому місці.

У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року ЄСПЛ вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

За таких обставин, апеляційний суд вважає, що ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК, та заявлені органом досудового розслідування не можна визнавати недоведеним.

Щодо доводів апеляційної скарги прокурора щодо визначення судом розміру застави підозрюваній в порушення вимог закону, який не здатний забезпечити виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, колегія суддів дійшла висновку про таке.

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Положення КПК України та практика ЄСПЛ орієнтують суд на наступні критерії, які слід врахувати під час визначення розміру застави: обставини кримінального правопорушення; особливий характер справи; майновий стан підозрюваного; його сімейний стан, зокрема матеріальне становище близьких осіб; масштаб його фінансових операцій; дані про особу підозрюваного; встановлені ризики, відповідно до ст. 177 КПК України; професійне середовище підозрюваного; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин шкода, завдана кримінальним правопорушенням.

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, розмір застави визначається у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб у особи, щодо якої застосовано заставу, не виникало бажання будь - яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні та не вчинялися заходи щодо уникнення настання ймовірної кримінальної відповідальності.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно (абз. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України).

Використання законодавцем терміну «у виключних випадках», по суті, є оціночним критерієм щодо здатності або нездатності забезпечити виконання обов`язків підозрюваним. В такому випадку для суду, як і для слідчого судді, орієнтирами для визначення розміру застави може бути майновий стан підозрюваного, розмір майнової шкоди або доходу, в отриманні якого він підозрюється, сума неправомірної вигоди.

Враховуючи, що законодавцем не визначено чітких критеріїв обрання розміру застави у виключних випадках, визначення її грошового еквіваленту відбувається відповідно до внутрішнього переконання суду. На думку колегії суддів, сума застави повинна бути такою, щоб, з одного боку, загроза втрати внесеної суми стримувала підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого не була завідомо непомірною для нього, що призведе до неможливості виконання застави.

Слідчий суддя дійшов висновку, що застава у сумі трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб здатна забезпечити виконання підозрюваною покладених на нею обов`язків та буде достатнім стримуючим фактором для запобігання існуючим ризикам кримінального провадження.

При визначенні розміру застави як альтернативного запобіжного заходу слідчий суддя врахував, що ОСОБА_8 має міцні соціальні зв`язки, раніше до кримінальної відповідальності не притягувалась, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого корупційного злочину під час воєнного стану, а також, відсутність документів, щодо особистих доходів підозрюваної ОСОБА_8 , або її родини.

З урахуванням наведених даних та обставин кримінального провадження, слідчий суддя визначив заставу як альтернативу триманню під вартою у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 908 400 (дев`ятсот вісім тисяч чотириста) гривень.

Позиція прокурора полягає у тому, що застава має бути визначена на рівні у 4 624 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 14 001 472 гривень. Зазначене на його думку, обґрунтовується не стільки майновим станом підозрюваної, а скільки: розміром завданої інкримінованими злочинами шкоди загальною сумою 7 188 000 гривень.

Позиція сторони захисту полягає у зворотному. Захисник вважає, що сума застави, навіть визначена слідчим суддею, не говорячи вже про ту, яку просить прокурор, є непомірною для ОСОБА_8 та її родичів, доказів про те, що підозрювана володіє такою сумою не надані стороною обвинувачення. Також просить врахувати дані про особу підозрюваної.

Проаналізувавши доводи сторін, дослідивши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку про необґрунтованість визначеного слідчим суддею розміру застави як альтернативного запобіжного заходу.

На переконання колегії суддів, суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваної, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Колегія суддів вважає, що розмір застави повинен відповідати тяжкості кримінального правопорушення, у вчиненні якого на даному етапі досудового розслідування підозрюється ОСОБА_8 , розмір завданої шкоди,та тим ступенем довіри щодо належної процесуальної поведінки підозрюваної.

З урахуванням наведеного, апеляційний суд вважає за необхідне визначити розмір застави, який буде відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні, а також є достатнім і прийнятним з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб нівелювати у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати кримінальному провадженню.

Разом з тим, вважаючи наявним виключного випадку, зокрема обґрунтованої на даній стадії досудового розслідування підозри у вчиненні особливо тяжких злочинів, які вчинено в умовах воєнного стану та призвели до розтрати державних коштів шляхом придбання неякісного товару за підвищеною вартістю викликають підвищений суспільний резонанс в умовах воєнного стану, для визначення розміру застави в даній справі, колегія суддів приходить до висновку, що у разі призначення застави як альтернативного запобіжного заходу у межах визначених п.3 ч.5 ст.182 КПК, така застава з великою вірогідністю може виявитися не здатною забезпечити виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків у кримінальному провадженні, що дає законні підстави для визначення застави у більшому розмірі, ніж передбаченого зазначеною нормою процесуального закону.

Також, апеляційний суд враховує, що суму застави визначеної ухвалою слідчого судді в розмірі 908 400 грн за ОСОБА_8 було внесено ТОВ «БЕСТ-КЕЙТЕРІНГ».

Як пояснила захисник в судовому засіданні апеляційного суду, на підставі фінансово-партнерських відносин між ТОВ «БЕСТ-КЕЙТЕРІНГ» з ТОВ «Фудгранд» у якому ОСОБА_8 працювала на посаді директора на момент вчинення інкримінованих подій.

Таким чином, вбачається очевидний інтерес зацікавлених посадових осіб, вищевказаних підприємств у внесенні коштів в якості застави за підозрювану ОСОБА_8 , та які мають в своєму розпорядженні кошти, яких достатньо для внесення застави у розмірі, що зазначений у клопотанні слідчого.

З огляду на вищезазначені обставини в їх сукупності, колегія суддів вважає за необхідне визначити ОСОБА_8 заставу в якості альтернативного запобіжного заходу в розмірі 4624 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

На переконання апеляційного суду, на даному етапі кримінального провадження такий розмір застави є обґрунтованим, а перспектива його втрати може мати суттєвий негативний вплив на матеріальне становище ОСОБА_8 , тому зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної, а також застерегти її від невиконання покладених на нею обов`язків.

Відповідно до ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін або скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 409 КПК України, суд апеляційної інстанції скасовує судове рішення у разі невідповідності висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам кримінального провадження.

З урахуванням викладеного вище, апеляційна скарга прокурора підлягає задоволенню в частині вимог розміру застави.

Керуючись статтями 177, 178, 182, 183, 194, 309, 376, 404, 405, 407, 418, 419, 422, 532 КПК України, апеляційний суд,

постановив

Апеляційну скаргу прокурора Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_6 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Пересипського районного суду м. Одеси від 22.08.2025 року відносно ОСОБА_8 , підозрюваної у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001370 від 14.03.2025 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 190, ч.4 ст.358КК України - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання старшого слідчого Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_8 - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст.190, ч.4 ст.358 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» строком до 19.10.2025 року включно.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_8 обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі - 4624 (чотирьох тисяч шестисот двадцяти чотирьох) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто станом на 01.01.2025 року складає - 14001472 (чотирнадцяти мільйонів одна тисяча чотириста сімдесят дві) гривні.

Підозрювана або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок №UA1086720, код отримувача (ЄДРПОУ) - 42268321, банк отримувача ДКСУ м.Київ, код банку отримувача (МФО): 820172, з призначенням платежу: застава за підозрювану ОСОБА_8 , згідно ухвали Одеського апеляційного суду від 04.09.2025 року по справі № 523/4220/25 (судді ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ).

Підозрювана звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрювану ОСОБА_8 строком до 19.10.2025, обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та роботи;

Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ст.182 ч.8, 10, 11 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрювана, будучи належним чином повідомлена не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомила про причини своєї неявки, або якщо порушила інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваної, обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваною, обвинуваченою, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Строк дії ухвали Одеського апеляційного суду про обрання запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_8 у виді тримання під вартою становить до 19.10.2025 року.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4