04.08.2025
Справа № 331/4434/25
Провадження № 1-кс/331/1523/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 серпня 2025 року м. Запоріжжя

Слідча суддя Олександрівського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Відділу поліції №2 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене із прокурором Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню №0000688, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03 серпня 2025 року, щодо

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Запоріжжя, громадянина України, який має середню освіту, не одруженого, який на утриманні має неповнолітню дитину 2014 року народження, офіційно не працевлаштованого, який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст.89 КК України раніше не судимого,

підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України,

У С Т А Н О В И Л А:

Слідчий слідчого відділення Відділу поліції № 2 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області лейтенант поліції ОСОБА_6 за погодженням із прокурором Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя ОСОБА_3 звернувся до слідчої судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000688, від 03 серпня 2025 року за підозрою останнього у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

1. Короткий зміст клопотання

Досудовим розслідуванням встановлено, що указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, в Україні з 05:30 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, який триває дотепер.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розуміючи, що на території України введено воєнний стан, 03 серпня 2025 року, близько 09:30, перебуваючи біля будинку № 42 по проспекту Соборному, Олександрівського району м. Запоріжжя, побачив потерпілого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який знаходився на зупинці громадського транспорту «Базарна». У цей момент у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на відкрите заволодіння чужим майном.

Надалі ОСОБА_5 , діючи умисно та з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, окликнув потерпілого ОСОБА_7 , підійшов до нього та вступив із ним у діалог, попросив сигарету. У свою чергу, ОСОБА_5 пригостив потерпілого невстановленим напоєм, який знаходився в картонному стакані. Після вживання напою у потерпілого запаморочилася голова, чим скористався ОСОБА_5 і почав намагатися відібрати з рук потерпілого його чоловічу сумку чорного кольору, яка за словами потерпілого, матеріальної цінності для нього не становила та в якій знаходилось майно, яке належало йому, а саме:

- мобільний телефон чорного кольору «Infinix Note 50 8/256 GB» у корпусі синього кольору ІМЕІ 1: НОМЕР_1 вартістю 4500 гривень 00 копійок з сім-картою НОМЕР_2 котра матеріальної цінності для потерпілого не становить;

- гаманець чорного кольору котрий матеріальної цінності для потерпілого не становить;

- грошові кошти у розмірі 900 гривень;

- ключі від квартири котрі матеріальної цінності для потерпілого не становить;

- турнікет чорного кольору вартістю 300 гривень;

- документи на ім`я ОСОБА_7 : паспорт громадянина України, паспорт громадянина України для виїзду закордон, РНОКПП, військовий квиток, посвідчення особи, перепустка Міністерства оборони України № 250, котрі матеріальної цінності для потерпілого не становить.

- кейс з бездротовими навушниками «JBL» в корпусі чорного кольорувартістю 2600 гривень 00 копійок

У результаті штовханини потерпілий впав на землю, а ОСОБА_5 , продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна в умовах воєнного стану, вирвав із рук потерпілого чоловічу сумку, утримував викрадене при собі в руках, після чого втік з місця скоєння злочину у невідомому напрямку та розпорядився викраденим майном на власний розсуд, заподіявши потерпілому ОСОБА_7 матеріальну шкоду на суму 8300 гривень.

Так, слідчий вважає наявними ризики переховування від органів досудового розслідування з метою уникнення кримінальної відповідальності, незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи наведене, орган досудового розслідування приходить до висновку, що для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 з метою уникнення ризиків, передбачених ст.177 КПК України, необхідно застосувати до останнього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, тому слідчий звернувся до слідчої судді з вказаним клопотанням.

2. Позиції учасників провадження

У судовому засіданні прокурор Вознесенівської оружної прокуратури м. Запоріжжя ОСОБА_3 клопотання підтримав, вважав обґрунтованим, просив його задовольнити, зазначивши, що інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти встановленим ризикам.

Захисник ОСОБА_4 та підозрюваний ОСОБА_5 просили обрати більш м`який запобіжний захід, зазначивши, що на сьогодні ОСОБА_5 має постійне місце проживання у м. Запоріжжі, тому може перебувати на іншому запобіжному заході під час досудового розслідування та відшкодовувати завдану його діями шкоду, тому обрання найсуворішого запобіжного заходу буде надмірним в даній ситуації. Також підозрюваний ОСОБА_5 зазначив, що у квартирі проживає разом зі своєю матір`ю, перебуває на замісній терапії, не є працевлаштованою особою та утримується за рахунок пенсійного забезпечення своєї матері та оплати за надання кімнати квартирантам. Крім того, зазначив, що зі свідками перебуває у товариських відносинах, однак жодним чином зобов`язався не буде впливати на останніх.

3. Встановлені судом обставини

У судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділу Відділу поліції №2 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області перебуває кримінальне провадження №0000688, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03 серпня 2025 року за підозрою ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлена причетність ОСОБА_5 до скоєння злочину, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження, дослідженими у судовому засіданні.

03 серпня 2025 року о 11 годині 20 хвилин ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України. 03 серпня 2025 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

03 серпня 2025 року підозрюваному ОСОБА_5 та захиснику адвокату ОСОБА_4 вручено клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та копії матеріалів до нього.

4. Норми права, які підлягають застосуванню

Згідно з положеннями ст. ст. 131, 132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно положень статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу чи особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

5. Оцінка та мотиви суду

5.1 щодо наявності підстав застосування запобіжного заходу

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, практику Європейського суду з прав людини, зокрема, рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, що може переконати об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому злочину, підтверджується зібраними з дотриманням вимог КПК України доказами, а саме:

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ;

- протоколом пред`явлення до впізнання за фотознімками потерпілого ОСОБА_7

- протоколом огляду місця події від 03.08.2025 за адресою: м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд. 42;

- протоколом огляду предмету за участю потерпілого ОСОБА_7 від 03.08.2025;

- протоколом огляду предмету, а саме відеозаписів з камер відеоспостереження від 03.08.2025;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;

- протоколом пред`явлення до впізнання за фотознімками свідка ОСОБА_8 ;

- протоколом затримання від 03.08.2025.

Отже, слідча суддя доходить висновку, що ОСОБА_5 обґрунтовано повідомлено про підозру у скоєнні у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

При цьому, слідча суддя ураховує, що на даному етапі провадження слідча суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення. Слідча суддя на підставі сукупності отриманих доказів повинна визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу.

5.2 щодо наявності ризику вчинення іншого кримінального правопорушення

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні тяжкого злочину, пов`язаного з посяганням на власність, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану та спрямований на завдання шкоди військовослужбовцю ЗСУ, що свідчить про невисокий рівень правосвідомості підозрюваного. Більш того, слідча суддя зазначає, що в провадженні Олександрівського районного суду міста Запоріжжя перебуває кримінальне провадження щодо ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, яке на сьогодні не розглянуте.

Враховуючи викладені вище факти біографії підозрюваного, який є наркозалежною особою та наразі перебуває на замісній терапії, а також відсутність офіційного джерела доходів через не працевлаштування, слідча суддя приходить до висновку про те, що ризик вчинення іншого кримінального правопорушення може справдитися із великим ступенем вірогідності.

5.3 щодо наявності ризику переховуватися від органів досудового розслідування

Слідча суддя вважає очевидним, що ризик ймовірного переховування від органів досудового слідства також наявний у даному кримінальному провадженні, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від семи до десяти років, у зв`язку із чим, розуміючи тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання підозрюваного винним у вчиненні інкримінованого злочину, останній може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання.

Також слідча суддя вважає вказаний ризик обґрунтованим з огляду на відсутність у підозрюваного стійких соціальних зв`язків (зі слів підозрюваного неповнолітня дитина проживає разом із матір`ю - колишньою дружиною ОСОБА_5 ), а також офіційного місця роботи, що не оспорював і сам підозрюваний під час судового засідання.

5.4 щодо наявності ризику незаконного впливу на свідків

Слідча суддя також бере до уваги доводи прокурора про те ,що підозрюваний може вчинити спроби впливу на свідка ОСОБА_8 , який був безпосереднім очевидцем вчинення злочину та з яким ОСОБА_5 особисто знайомий та підтримує товариські відносини. Отже, з метою перешкодження встановленню істини у справі та уникнення кримінальної відповідальності підозрюваний може застосовувати маніпуляції або психологічний тиск на свідка з метою зміни його свідчень.

5.5 щодо неможливості застосування інших більш м`яких запобіжних заходів

З урахуванням обґрунтованої підозри та встановлених ризиків кримінального провадження, на цьому етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою досягнення дієвості відповідного кримінального провадження і забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Також ч.2 ст.183 КПК України визначає виключний перелік осіб, до яких може бути застосований цей запобіжний захід. ОСОБА_5 належить до цього переліку як особа, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (п.4 ч.2 цієї статті).

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є: домашній арешт, застава, особиста порука, особисте зобов`язання. Втім, на переконання слідчої судді, жоден з цих запобіжних заходів не здатний запобігти встановленим ризикам.

Слідча суддя враховує обставини, які свідчать про високу інтенсивність ризику переховування від органів досудового розслідування, вчинення іншого кримінального правопорушення та обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється.

Окрім обґрунтованості підозри та встановлених ризиків, слідча суддя враховує також інші обставини, передбачені ч.1 ст.178 КПК України, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, вік та стан здоров`я підозрюваного, майновий стан, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються ці обставини.

Оцінивши наведені обставини у сукупності, слідча суддя дійшла висновку, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є пропорційним для запобігання ризикам, наведеним у клопотанні слідчого, а застосування підозрюваному іншого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не забезпечить досягнення мети запобіжного заходу та належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

5.6 щодо визначення альтернативного запобіжного заходу

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідча суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, після внесення якої він повинен бути звільнений з під варти.

Згідно з ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Частиною 5 ст.182 КПК України передбачено щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позиція Європейського суду з прав людини стосовно питання обрання національними судами запобіжного заходу у вигляді застави та визначення її розміру, цілковито відображується в рішенні Суду у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28 вересня 2010 року. Суд підтвердив, що відповідно до вказаної статті Конвенції внесення застави може вимагатися лише за наявності законних підстав для затримання особи, а також те, що уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність подальшого тримання обвинуваченого під вартою. Більше того, якщо навіть сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується.

Отже, враховуючи, що злочин, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_5 є тяжким, корисливим, вчиненим в умовах воєнного стану, суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі, на думку слідчої судді, може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

5.7 Щодо покладення на підозрюваного обов`язків

У разі внесення застави, з метою мінімізації ризиків, встановлених у судовому засіданні, а також запобігання позапроцесуальній поведінці підозрюваного, наявні підстави для покладення на ОСОБА_5 обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України та необхідність покладення яких була доведена стороною обвинувачення, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- не відлучатися з місця проживання (м. Запоріжжя) без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Зазначені обов`язки релевантні встановленим ризикам та здатні їм запобігти у випадку внесення застави.

Строк дії обов`язків слідча суддя визначає у межах, передбачених ч. 7 ст. 194 КПК України, 59 діб у межах строку досудового розслідування.

Отже, з метою дотримання балансу між суспільним інтересом та правом особи на особисту свободу, слідча суддя доходить висновку, що для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та уникнення встановлених слідчою суддею ризиків, доцільно застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194 КПК України, слідча суддя

У Х В А Л И Л А:

Клопотання слідчого СВ Відділу поліції №2 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене із прокурором Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню №0000688, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03 серпня 2025 року, щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Запоріжжя, громадянина України, який має середню освіту, не одруженого, який на утриманні має неповнолітню дитину 2014 року народження, офіційно не працевлаштованого, який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст.89 КК України раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Запорізький слідчий ізолятор» строком на 59 діб у межах строку досудового розслідування, тобто до 02 жовтня 2025 року включно.

Строк запобіжного заходу рахувати з часу затримання ОСОБА_5 , а саме з 11 години 20 хвилин 03 серпня 2025 року.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу, реквізити для внесення застави - отримувач ТУ ДСА України в Запорізькій області, , №UA0001205, Державна казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172. Призначення платежу: застава за підозрюваного ОСОБА_5 по справі № 331/4434/25 (1-кс/331/1523/2025) Олександрівський районний суд міста Запоріжжя.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, строком на 2 (два) місяці покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- не відлучатися з місця проживання (м. Запоріжжя) без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному особі наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин, не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її проголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідча суддя ОСОБА_1