Справа № 526/1578/25
Провадження № 1-кс/526/177/2025
У Х В А Л А

іменем України

22 травня 2025 року слідчий суддя Гадяцького районного суду Полтавської області ОСОБА_1 ,

з участю секретаря - ОСОБА_2 ,

дізнавача- ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Гадяч клопотання прокурора Полтавської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000074 від 19.04.2024 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 309 ч. 1 КК України про арешт майна,

встановив:

21 травня 2025 року до Гадяцького районного суду Полтавської області надійшло клопотання прокурора Полтавської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 про арешт майна,

Клопотання мотивує тим, що 20.05.2025 до ВнП №1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області надійшло повідомлення від поліцейського СРПП цього відділення ОСОБА_5 про те, що 20.05.2025 о 14 годині 00 хвилин в ході адміністративного затримання в м. Гадячі Миргородського району у зв`язку з вчиненням військовослужбовцем ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 178 КУпАП, під час огляду особистих речей було виявлено та вилучено згорток з речовиною, зовні схожу на наркотичну, та пристрій для вживання наркотичних засобів, з залишками речовини темного кольору та мобільний телефон марки Samsung Galaxy A15, тобто до вказаних речей, здійснено тимчасовий доступ відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України.

За постановою дізнавача від 20.05.2025 згорток з речовиною, зовні схожу на наркотичну, два пусті шприци, пристрій для вживання наркотичних засобів, з запитками речовини темного кольору та мобільний телефон марки Samsung Galaxy A15, визнано речовими доказами, оскільки вони повністю відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно ч. 2 ст. 100 КПК України речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Згідно ч. 8 ст. 100 КПК України 8. Реалізація, технологічна переробка або знищення речових доказів у випадках, передбачених цією статтею, здійснюється в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

На даний час дізнання має відомості, що право володіння, користування та розпорядження мобільним телефоном Samsung Galaxy A15, ІМЕІ НОМЕР_1 , ІМІЕ НОМЕР_2 , має ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст. 131 КПК України одними із заходів забезпечення кримінального провадження є тимчасове вилучення майна та арешт майна.

Згідно пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно частини 3 статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно частини 1 статті 98 КК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

На підставі викладеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, запобігання приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, передачі та використання, зокрема і в подальшій злочинній діяльності або настанню інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, а також з метою забезпечення спеціальної конфіскації необхідно застосувати заходи забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна.

У судове засідання прокурор ОСОБА_4 не з`явився.

Дізнавач підтведила, що телефон оглянуто, будь якої доказової інформації він не містить.

Власник майна у судовому засіданні підтвердив належність телефону.

Заслухавши сторони та дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні вказаного клопотання, з огляду на наступне.

Згідно ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до витягу з кримінального провадження №000074 від 20.05.2025 року внесено відомості до ЄРДР, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.309 ч. 1 КК України.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч.10 ст. 170 КПК України, не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно п.1, п.4 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

У відповідності до пунктів 1, 2, 5 ч. 2 та ч. 4 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна , можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження .

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

В клопотанні прокурором не обґрунтоване доказове значення телефону в даному кримінальному провадженні. Разом з цим, в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_6 не набув будь-якого статусу у кримінальному провадженні №60000074, зокрема підозрюваного/обвинуваченого, або особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а про підозру в даному кримінальному провадженні нікому не оголошено.

Зважаючи на вище викладене, слідчий суддя прийшов до висновку, що в задоволенні даного клопотання слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 170 -173 КПК України, слідчий суддя -

ухвалив:

В задоволенні клопотання прокурора Полтавської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000074 від 19.04.2024 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 309 ч. 1 КК України про арешт майна- відмовити.

Мобільний телефон Samsung Galaxy A15, ІМЕІ НОМЕР_1 , ІМІЕ НОМЕР_2 , повернути власнику ОСОБА_6 .

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1