Справа № 953/2090/25
н/п 1-кс/953/4025/25
21 травня 2025 року м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
- Банківська картка, виготовлена із пластику синього кольору, на лицьовій стороні картки мається напис білого кольору «Ощадбанк», мікро-чіп та мається об`ємний напис « НОМЕР_1 » та «12/24», «Nelia Kashyrova», на задній стороні картки наявний напис чорного кольору «CVC 570».
- Різнокольоровий шкіряний гаманець.
Досудовим розслідуванням встановлено, що у період із 01.05.2025 невстановлена група осіб шахрайським шляхом заволоділа грошовими коштами Головного управління пенсійного фонду України в Харківській області.
Під час подальшого проведення огляду предмету, вищевказана банківська картка була вилучена та поміщена до спеціального сейф-пакету із написом «Національна поліція України» WAR 1362546 із підписами учасників слідчої дії.
Крім того, під час проведення вищевказаного огляду предметів ОСОБА_4 повідомила, що банківська картка АТ «Ощадбанк», яку вона надала працівникам поліції для огляду, належала її померлій бабусі ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Вилучена в ході проведення вищевказаного огляду предмету речі були визнані речовими доказом у дійсному кримінальному провадженні.
Прокурор зазначає, що враховуючи те, що виявлені в ході огляду предмета вищевказана річ має суттєве значення у кримінальному провадженні у якості речового доказу, необхідного для проведення ряду слідчих (розшукових) дій, досліджень, у тому числі призначення ряду експертиз з метою встановлення фактів причетності до вчинення таємного викрадення майна, вчиненого в умовах воєнного стану на території Київського адміністративного району м. Харкова.
Прокурор в судове засідання не з`явилась, в прохальній частині клопотання про накладення арешту на майно просила розгляд клопотання проводити без її участі, клопотання підтримала та просила накласти арешт на вилучене майно.
Власник майна ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву про розгляд клопотання про арешт майна без її участі, проти накладення арешту на майно не заперечувала.
Враховуючи те, що вилучені предмети являють предметами вчинення даного кримінального правопорушення та відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України являються речовими доказами по даному кримінальному провадженню, а також у подальшому при проведенні досудового розслідування необхідні стороні обвинувачення для проведення ряду процесуальних та слідчих (розшукових) дій, та запобігання можливості їх приховування, пошкодження, знищення, використання, передачі та відчуження, тому на них необхідно накласти арешт з метою їх збереження відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до п. п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Також є підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, а вказане в клопотанні майно, мають значення для досудового розслідування та є доказами у кримінальному провадженні. Зазначені у клопотанні предмети відповідають критеріям, передбаченим ч. 2 ст. 167 КПК України, як тимчасово вилучене майно, яке може бути речовими доказами.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вказане в клопотанні майно, оскільки прокурор довів наявність достатніх підстав вважати, що вказані речі є речовими доказами.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
- Банківська картка, виготовлена із пластику синього кольору, на лицьовій стороні картки мається напис білого кольору «Ощадбанк», мікро-чіп та мається об`ємний напис « НОМЕР_1 » та «12/24», «Nelia Kashyrova», на задній стороні картки наявний напис чорного кольору «CVC 570».
- Різнокольоровий шкіряний гаманець.
До скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Слідчий суддя - ОСОБА_1