Справа № 524/6175/25
Провадження № 1-кс/524/1262/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.05.2025 року м.Кременчук

Слідчий суддя Автозаводського районного суду міста Кременчука ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Кременчуцької окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

26.05.2025 року старший слідчий СВ Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Кременчуцької окружної прокуратури ОСОБА_4 звернулася до суду з клопотанням про накладення арешту на мобільний телефон «iPhone 11» чорного кольору ІМЕІ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 з абонентським номером НОМЕР_3 , що належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та який виявлено і вилучено під час обшуку 25.05.2025 року за адресою: АДРЕСА_1 .

Клопотання обґрунтоване тим, що 25.05.2025 року група чоловіків вчинила хуліганські дії відносно працівників ІНФОРМАЦІЯ_2 по вулиці Квартал 278, поруч з будинком АДРЕСА_2 , шляхом пошкодження автомобіля Renault Duster номерний знак НОМЕР_4 , яким користувалися працівники РТЦК та СП, та заподіяння одному з працівників ОСОБА_6 тілесних ушкоджень у виді хімічного опіку очей, шкіри обличчя та голови, внаслідок застосування спеціально пристосованого балончику із дратівливою речовиною сльозогінної дії для нанесення тілесних ушкоджень.

За вказаним фактом 25.05.2025 року внесено відомості до ЄРДР №0000922 за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Під час проведення першочергових оперативно-розшукових заходів встановлено, що до вчинення вищевказаного злочину може бути причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який постійно проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

25.05.2025 року в порядку ч.3 ст.233 КПК України проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 . За результатами обшуку виявлено та вилучено мобільний телефон «iPhone 11» чорного кольору ІМЕІ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 з абонентським номером НОМЕР_3 .

Вказаний телефон належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

26.05.2025 року вилучені речі визнано речовими доказами.

Слідчий у своєму клопотанні посилається на те, що з вилученими речами необхідно провести низку експертних досліджень та слідчих дій, у зв`язку з чим проохає накласти арешт на вказане майно.

В судове засідання слідча ОСОБА_3 не з`явилася, направивши до суду заяву про розгляд клопотання без її участі.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_7 у судове засідання не з`явився, направив заяву, у якій прохає клопотання розглянути без його участі, проти задоволення клопотання заперечує.

Вивчивши клопотання слідчого та додані до нього матеріали, суд виходить з наступного.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З матеріалів доданих до клопотання вбачається, що 25.05.2025 Кременчуцьким РУП внесені відомості до ЄРДР та розпочато кримінальне провадження №0000922 за ознаками злочину передбаченого ч.4 ст.296 КК України, за фактом вчинення 25.05.2025 року групою чоловіків хуліганських дій відносно працівників ІНФОРМАЦІЯ_2 по вулиці Квартал 278, поруч з будинком АДРЕСА_2 , шляхом пошкодження автомобіля Renault Duster номерний знак НОМЕР_4 , яким користувалися працівники РТЦК та СП, та заподіяння одному з працівників ОСОБА_6 тілесних ушкоджень у виді хімічного опіку очей, шкіри обличчя та голови, внаслідок застосування спеціально пристосованого балончику із дратівливою речовиною сльозогінної дії.

25.05.2025 року, без отримання попереднього дозволу слідчого судді, в порядку ч.3 ст.233 КПК України слідчим за участю ОСОБА_5 проведено обшук за місцем проживання останнього по АДРЕСА_1 .

З наданого протоколу обшуку убачається, що особі, у якої він проводився, слідчий запропонував видати балончик з дратівливою речовиною. Тобто, мета обшуку полягала у відшуканні та вилученні знаряддя вчинення кримінального правопорушення.

Втім, з протоколу обшуку убачається, що газовий балончик виявлено не було. Натомість, за результатами обшуку виявлено та вилучено мобільний телефон належний ОСОБА_5 - «iPhone 11» чорного кольору ІМЕІ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 .

Однак, слідчим всупереч положенню п.2 ч.2 ст.173 КПК України слідчим не доведено можливість використання вилученого телефону як доказу у кримінальному провадженні.

Так, слідчим не наведено у клопотанні яке саме доказове значення має вилучений телефон, які обставини має намір довести за його допомогою слідчий.

Слідчий, обґрунтовуючи клопотання, обмежився цитуванням загальних норм КПК України щодо накладення арешту на речові докази, а також послався на необхідність проведення експертиз та слідчих дій, однак, яких саме не навів.

За таких обставин, коли слідчим не доведено, що вилучене майно може бути доказом у кримінальному провадженні, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні поданого клопотання про накладення арешту на вилучене майно.

Керуючись ст.ст.170-173, 175, 309, 395 КПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором Кременчуцької окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, захисником, законним представником, цивільним позивачем, та іншими заінтересованими особами, - протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, виклик яких не проводився, - у той самий строк після одержання ними копії ухвали слідчого судді.

Слідчий суддя ОСОБА_1