Провадження №1-кс/447/2221/24
Справа №447/3612/24
У Х В А Л А

щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

20 грудня 2024 р. Слідчий суддя Миколаївського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Миколаїв Львівської області клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції №2 Стрийського районного управління поліції ГУНП у Львівській області майора поліції ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000633, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.12.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України відносно підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , військовослужбовця, призваного за мобілізацією ІНФОРМАЦІЯ_2 до військової частини НОМЕР_1 , перебуває на посаді курсанта 3 навчального взводу 1 навчальної роти 1 навчального батальйону школи індивідуальної підготовки ВЧ НОМЕР_2 , солдата.

слідчий ОСОБА_3 ,

прокурор ОСОБА_5 ,

підозрюваний ОСОБА_4 ,

захисник ОСОБА_6

в с т а н о в и в:

20.12.2024 до Миколаївського районного суду Львівської області надійшло клопотання слідчого ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_5 про обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. В обґрунтування клопотання наведено таке.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 19.12.2024 близько 07:00 год. за місцем власного проживання по АДРЕСА_2 , виявлено труп ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з тілесними ушкодженнями у вигляді множинних саден та синців неправильної форми на спині та обличчі, які утворилися до доби часу. В ході проведення розтину трупа, виявлено множинні переломи ребер, гемоторакс, розрив легень, які спричинили смерть ОСОБА_7 . Згідно лікарського свідоцтва про смерть №100 від 19.12.2024 встановлено, що причиною смерті є травматичний гематоракс, що утворився від контакту з твердим предметом. Напад з використанням твердого предмету з метою нанесення ушкоджень.

20.12.2024 повідомлено про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 19.12.2024, протоколом огляду трупа від 19.12.2024, протоколом огляду місця події від 19.12.2024, лікарським свідоцтвом про смерть №100 від 19.12.2024, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 20.12.2024, слідчим експериментом з підозрюваним ОСОБА_4 від 20.12.2024 та іншими матеріалами досудового розслідування в їх сукупності.

Слідча у судовому засіданні клопотання підтримала, просила таке задоволити. Вказала, що ОСОБА_4 може переховуватися від органу досудового розслідування або від суду, оскільки йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, санкцією яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років. Крім того, наявна інформація про те, що ОСОБА_4 самовільно залишив розташування військової частини НОМЕР_2 , відповідно третім слідчим відділом ( з дислокацією у м.Рівному) Територіального управління ДБР розташованого у місті Хмельницькому здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні 0000555 від 07.05.2024 за ч.5 ст.407 КК України.

Крім цього, ОСОБА_4 , може незаконно впливати на потерпілу ОСОБА_10 , яка являється його рідною сестрою, шляхом переконання її відмовитися давати свідчення, надати інші або змінити їх взагалі, в тому числі із застосуванням фізичного насильства, оскільки обставини вчинення даного діяння свідчать про його жорстокість та байдужість до будь яких правових та моральних норм поведінки.

Крім цього, ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме проходячи військову службу у військовій частині НОМЕР_1 , на посаді курсанта 3 навчального взводу 1 навчальної роти 1 навчального батальйону школи індивідуальної підготовки ВЧ НОМЕР_2 підозрюваний, розуміючи тяжкість інкримінованого йому кримінального правопорушення, може самостійно проявляти ініціативу перед командуванням вказаної військової частини щодо залучення його до виконання завдань у зоні бойових дій, включення останнього до бойових розпоряджень, бойових наказів, що фактично призупинить хід досудового розслідування, унеможливить виконання з солдатом ОСОБА_4 слідчих (розшукових) дій взагалі, та таким чином перешкоджатиме кримінальному провадженню.

Прокурор підтримав клопотання. В обґрунтування клопотання навів доводи, викладені у такому, просив таке задоволити із визначенням застави у мінімальному розмірі, оскільки застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним у клопотанні ризикам.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні щодо задоволення клопотання не заперечив.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні проти задоволення клопотання не заперечувала, вказавши, що ризики передбаченні в клопотанні слідчого не знайшли свого підтвердження в судовому засідання. Просила застосувати до нього запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту.

Заслухавши думку учасників судового засідання, дослідивши подані документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги слідчого, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду клопотання і вирішення його по суті, слідчий суддя встановив наступні обставини та надав їм правову оцінку.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий та прокурор у ході розгляду клопотання довели наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, довели ризики, передбачені п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя враховує, що сама по собі тяжкість покарання за злочин, який інкримінуються підозрюваному не є виправданням у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою, однак, згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмеженим з огляду на суспільний інтерес.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював (у справах «Фокс, Кембелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Феррарі-Браво проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства»), що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Враховуючи вищенаведене та дані про особу підозрюваного в їх сукупності, переслідуючи мету захисту інтересів суспільства, які очевидно переважають у даному випадку принцип поваги до особистої свободи, зважаючи, що надані стороною обвинувачення докази про причетність підозрюваного до злочину є вагомими, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 , а також те, що заявлені слідчим та прокурором ризики, передбачені п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, знайшли своє підтвердження під час розгляду заявленого клопотання, існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому злочину. Таким чином, оцінюючи сукупність встановлених обставин, слідчий суддя приходить висновку, що клопотання є обгрунтованим та підлягає до задоволення, а перебування підозрюваного під вартою буде виправданим за вказаних умов, таким, що не порушуватиме принципу пропорційності, та не буде свавільним.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Таким чином, враховуючи вимоги ст.183 КПК України, думку слідчого та прокурара, які просили визначити застави у мінімальному розмірі, думку підозрюваного, який не заперечував, щодо задоволення клопотання, слідчий суддя вважає за можливе визначити заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, який достатньою мірою гарантує виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків.

Враховуючи наведене, а також те, що в судовому засіданні не здобуто відомостей, які б свідчили про неможливість тримання ОСОБА_4 під вартою, не отримано відомостей щодо інших обставин, які б переважили ризики, передбачені п. 1,3,4 ч. 1 ст. 177 КПК України, які слідчий суддя вважає доведеними, слідчий суддя приходить висновку, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти вказаним ризикам, а тому підозрюваному слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Керуючись ст. 176, 177, 182, 183, 184, 194 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання задоволити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів, із утриманням в ДУ «Львівська установа виконання покарань №19», що за адресою: м. Львів, вул. Городоцька, 20, Львівської області, тобто до 17.02.2025 включно.

Визначити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 58 400 (п`ятдесят вісім тисяч чотириста) гривень 00 копійок.

У випадку внесення застави, покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання даних обов`язків застава звертається в дохід держави.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити підозрюваному негайно після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_5 .

Ухвала, якщо інше не передбачено КПК України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1