СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/372/25
ун. № 759/876/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2025 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000110 від 26.01.2023 року, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва з клопотанням, погодженим з прокурором третього відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додерженням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

В обгрунтування поданого клопотання зазначено, що у Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000110 від 26.01.2023 за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 307 КК України, за підозрою ОСОБА_19 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 263 КК України, а також за фактами вчинення кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 209, частинами другою, третьою статті 307 КК України.

17.07.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту та незаконному збуті особливо небезпечної психотропної речовини, вчиненому повторно, організованою групою, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 307 Кримінального кодексу України.

Цього ж дня, підозрювану ОСОБА_5 затримано в порядку, передбаченому пунктом шостим частини першої статті 615 Кримінального процесуального кодексу України.

19.07.2024 ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_20 щодо підозрюваної ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 14.09.2024 включно, без визначення розміру застави.

11.12.2024 ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_21 щодо підозрюваної ОСОБА_5 продовжено строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 17.01.2025, без визначення розміру застави.

Враховуючи викладене, ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва строк досудового розслідування у вказаному провадженні продовжено до 17 червня 2025 року, включно.

Сторона обвинувачення вважає, що відповідно до вимог пункту четвертого частини першої статті 184 КПК України, під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п. 1, 2, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з підстав, зазначених в ньому та просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, пояснивши, що, на його переконання, ризики, зазначені в цьому клопотанні, не підтверджені доказами, тому просив змінити запобіжний захід своєму підзахисній з тримання під вартою та обрати менш суворий, зокрема, у вигляді домашнього арешту.

Підозрювана ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав думку захисника.

Згідно з частини четвертої статті 107 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів.

Дослідивши копії матеріалів кримінального провадження, долучені до клопотання, вислухавши думку сторін кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про його обґрунтованість та необхідність задоволення, виходячи з такого.

В провадженні слідчого управління головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000110 від 26.01.2023 за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 307 КК України, за підозрою ОСОБА_19 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 263 КК України, а також за фактами вчинення кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 209, частинами другою, третьою статті 307 КК України.

Відповідно до пункту 18 частини першої статті 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Частинами першою та другою статті 8 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до частин першої та другої статті 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно частини третьої статті 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

За змістом статті 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Частиною першою статті 176 КПК України визначено, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Варто наголосити на тому, що статтею 183 КПК України регламентовано, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, і визначено вичерпний перелік випадків можливості застосування такого заходу.

Відповідно до частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як:1) до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено основне покарання у виді штрафу в розмірі понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений не виконав обов`язки, покладені на нього при застосуванні іншого, раніше обраного запобіжного заходу, або не виконав у встановленому порядку вимог щодо внесення коштів як застави та надання документа, що це підтверджує;2) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину;3) до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину;4) до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років;5) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки;6) до особи, яку розшукують компетентні органи іноземної держави за кримінальне правопорушення, у зв`язку з яким може бути вирішено питання про видачу особи (екстрадицію) такій державі для притягнення до кримінальної відповідальності або виконання вироку, в порядку і на підставах, передбачених розділом ІХ цього Кодексу або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України;7) до особи, стосовно якої надійшло прохання Міжнародного кримінального суду про тимчасовий арешт або про арешт і передачу, у порядку і на підставах, передбачених розділом ІХ-2 цього Кодексу.

Згідно частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною другою статті 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

У частині першій 1 статті 194 КПК України зазначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частина друга вказаної статті покладає обов`язок на слідчого суддю постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Відповідно до приписів статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;4) міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Як свідчать матеріали провадження, повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 17.07.2024 року відповідає вимогам статті 277 КПК України, за своїм змістом та на даному етапі сумнівів щодо її законності або порушення порядку вручення не викликає.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 307 КК України, підтверджується зібраними під час досудового розслідування в кримінальному провадженні доказами, зокрема, а саме: - протоколом за результатами проведення НСРД, передбаченої ст. 274 КПК України щодо ОСОБА_11 під час якої 26.10.2023 відібрано зразок речовини, яка знаходилася у згортку, залишеному останнім на відкритій ділянці місцевості за адресою: м. Харків, проспект Тракторобудівників, 59/56;висновком експерта №СЕ-19/121-23/27319-НЗПРАП від 12.12.2023 відповідно до якого зразки речовин, вилучені 26.10.2023, містять у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP, масою 0,0519 г.;протоколом за результатами проведення НСРД, передбаченої ст. 269 КПК України за адресою: м. Харків, проспект Тракторобудівників, 59/56, де зафіксовано як 27.10.2023 ОСОБА_5 на відкритій ділянці місцевості піднімає пакунок з психотропною речовиною (попередньо залишений ОСОБА_11 );протоколом за результатами проведення НСРД, передбаченої ст. 263 КПК України щодо ОСОБА_5 за 04.01.2024-01.02.2024 в ході якої зафіксовано розмови останньої щодо незаконного збуту наркотиків;протоколом за результатами проведення НСРД, передбаченої ст. 269 КПК України щодо ОСОБА_5 за 09.01.2024 в ході якої зафіксовано як остання залишає пакунки на відкритих ділянках місцевості неподалік адреси: місто Харків, вулиця Дружби Народів, 246 та 246-А;

протоколом за результатами проведення НСРД, передбаченої ст. 274 КПК України щодо ОСОБА_5 під час якої 09.01.2024 відібрано зразок речовини, який знаходився у згортку, залишеному останнім на відкритій ділянці місцевості неподалік адреси: місто Харків, вулиця Дружби Народів, 246-А;висновком експерта №СЕ-19/111-24/13938-НЗПРАП від 26.03.2024, відповідно до якого зразки речовини, вилучені 09.01.2024 містять у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP, масою 0,017 г;протоколом за результатами проведення НСРД, передбаченої ст. 274 КПК України щодо ОСОБА_5 під час якої 09.01.2024 відібрано зразок речовини, який знаходився у згортку, залишеному останнім на відкритій ділянці місцевості неподалік адреси: місто Харків, вулиця Дружби Народів, 246;висновком експерта №СЕ-19/111-24/13936-НЗПРАП від 26.03.2024, відповідно до якого зразки речовини, вилучені 09.01.2024 містять у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP, масою 0,012 г.; іншими матеріалами у своїй сукупності.

При цьому, слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, проте зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд в цьому контексті враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

За змістом пункту 175 рішення ЄСПЛ від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення статті 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

На даному етапі судового провадження не вирішується питання про оцінку доказів для визнання підозрюваної винною чи невинної у вчиненні злочину, адже судове провадження наразі не завершено, докази сторін в повному обсязі слідчим суддею не досліджено, і, відповідно до статті 94 КПК України, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, має оцінити після завершення дослідження кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, яка не є сама по собі актом притягненням особи до відповідальності, а є лише сукупністю даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя доходить висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрювана могла вчинити дане кримінальне правопорушення.

Разом з тим, слідчий суддя зауважує, що згідно вимог чинного законодавства сама по собі наявність обґрунтованої підозри не може бути єдиною підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу, оскільки їх застосування потребує наявність існування хоча б одного із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Звертаючись з клопотанням старший слідчий в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_6 вказав на наявність у даному випадку ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 4, 5 частини статті 177 КПК України.

Слідчим суддею враховуються як такі, що заслуговують на увагу посилання на те, що стосовно підозрюваної ОСОБА_5 існують ризики:

- переховуватися від слідства, слідчого судді та суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановленняобставин кримінального правопорушення;

- іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню;

- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопрушення, у якому підозрюється.

Викладені обставини слід враховувати як достатньо вірогідні дії підозрюваної, оскільки ОСОБА_5 чітко розуміє та усвідомлює категорію інкримінованого їй кримінального правопорушення, його тяжкість та покарання у разі визнання її винною.

В даній конкретній ситуації тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання її винною, свідчить про неможливість застосування до неї менш суворого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу, як просить захисник підозрюваної, не забезпечить виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, надасть змогу переховуватись від суду.

Отже, при вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу відносно підозрюваної, слідчий суддя враховує особу останньої, соціальне положення, а також те, що є реальні підстави вважати, що з боку підозрюваної може мати місце повторення/продовження протиправної поведінки.

Приймаючи рішення, слідчий суддя враховує, що в судовому засіданні на час його розгляду не встановлено будь-яких ґрунтовних даних про те, що підозрювана ОСОБА_5 не може утримуватись в умовах слідчого ізолятору, у тому числі за станом здоров`я.

Також не надано доказів того, що підозрювана має хронічні захворювання, що у відповідності до «Порядку організації надання медичної допомоги засудженим до позбавлення волі», затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 15 серпня 2014 року № 1348/5/572 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 20 серпня 2014 року за № 990/25767 і можуть бути підставою для звільнення особи з під варти.

В матеріалах, доданих до клопотання, відсутні будь-які об`єктивні дані про те, що підозрювана за станом здоров`я не може перебувати у місцях попереднього ув`язнення.

Вирішуючи клопотання, слідчий суддя також враховує позицію Європейського суду з прав людини про те, що позбавлення свободи і тримання під вартою може бути виправданим тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості переважає принцип поваги до свободи особистості. (Рішення Європейського Суду «Марченко проти України» від 10 лютого 2011 року).

Під суспільним інтересом в даному конкретному випадку суд розуміє обставини даної конкретної справи та особу підозрювану.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя також дійшов висновку про необґрунтованість клопотання захисника про зміну запобіжного заходу.

За таких обставин, оскільки застосування до підозрюваної більш м`якого, окрім виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, враховуючи склад інкримінованого підозрюваній кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Також, враховуючи обставини кримінального правопорушення, слідчий суддя не вважає за доцільне визначити заставу при продовженні строку запобіжного заходу.

Керуючись статями 176-178, 194, 199, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000110 від 26.01.2023 року, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Продовжити щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, терміном на 60 діб, а саме до 14.03.2025 року (включно), без визначення розміру застави.

У задоволенні клопотання захисника підозрюваної - адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу - відмовити.

Для утримання підозрювана ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підлягає направленню до ДУ "Київський слідчий ізолятор".

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Копію цієї ухвали мені вручено 14.01.2025 року

о"__" год. "__" хв.

Одночасно роз`яснено порядок її оскарження.

підозрюваний___________________ОСОБА_5