Справа №712/8/25
Провадження №1-кс/712/85/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 січня 2025 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Соснівського районного суду м. Черкаси клопотання слідчого СВ Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Черкаси, українки, громадянки України, з середньою освітою, не заміжньої, на утриманні маючої ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , не працюючої, депутатом, учасником ліквідації наслідків ЧАЕС, інвалідом не являється, без реєстрації, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 297 КК України у кримінальному провадженні №0004210 від 31.12.2024,

УСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивовано тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 30.12.2024 близько 20 год. 47 хв., ОСОБА_6 , перебуваючи на Алеї Героїв " 4 кладовище ", яке розташоване по вул. Руставі в м. Черкаси, діючи з прямим умислом, направленим на наругу над могилою та незаконним заволодінням предметами, що знаходяться на могилі, де поховано ОСОБА_8 1990-2022, посягаючи на моральні засади в частині неповаги до померлих та місць їх поховання, демонструючи своє негативне ставлення до суспільних принципів, які панують у цій сфері, діючи умисно, нехтуючи елементарними нормами моралі, реалізовуючи умисел на незаконне заволодіння предметами, що знаходяться на могилі, таємно, викрала ялинку, що належить потерпілій ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка є дружиною померлого ОСОБА_8 1990-2022, після чого віднесла викрадену з могили річ за місцем свого проживання, що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , чим спричинила наругу над могилою та заволодіння предметами, що знаходяться на могилі.

Таким чином, ОСОБА_6 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 297 КК України - наруга над могилою, а також незаконне заволодіння предметами, що знаходяться на могилі.

У ході досудового розслідування встановлено, що до вчинення кримінального правопорушення причетна ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Черкаси, українка, громадянка України, з середньою освітою, не заміжня, на утриманні маюча ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , не працююча, депутатом, учасником ліквідації наслідків ЧАЕС, інвалідом не являється, без реєстрації та фактично проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 .

31.12.2024 ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 297 КК України.

01.01.2025 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 297 КК України - наруга над могилою, а також незаконне заволодіння предметами, що знаходяться на могилі.

Причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

заявою про вчинене кримінальне правопорушення від 31.12.2024;

протоколом огляду місця події від 31.12.2024;

показаннями потерпілого ОСОБА_9 від 31.12.2024;

показами свідка ОСОБА_10 від 31.12.2024;

протоколом огляду предмета від 01.01.2025;

протоколом огляду місця події від 31.12.2024;

протокол огляду предмету від 01.01.2025;

протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину від 31.12.2024;

іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності;

Під час досудового розслідування у даному кримінальному провадженні встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: 1) можливе переховування від органів досудового розслідування та/або суду; 2) можливий незаконний вплив на свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 3) можливе вчинення іншого кримінального правопорушення.

Ризик можливого переховування від органу досудового розслідування обґрунтовується тим, що ОСОБА_6 не одружена, офіційно не працевлаштована, фізично здорова, не має стійких соціальних зв`язків, посередньо характеризується за місцем проживання. Таким чином, наявні обґрунтовані підстави вважати, що підозрювана може переховуватися від органу досудового розслідування, прокуратури та суду, змінити місце проживання.

Ризик можливого вчинення іншого кримінального правопорушення, обґрунтовується тим, що підозрювана ОСОБА_6 достовірно знаючи, про те, що в Україні введено правовий режим воєнного стану не вживала дій щодо працевлаштування, а вирішила задовольнити свої матеріальні потреби не у законний спосіб. Тому, враховуючи відсутність у підозрюваної законних джерел прибутку, остання може продовжити задовольняти свої потреби вчиняючи інші злочини.

Вищевикладене свідчить про неможливість застосування до ОСОБА_6 більш м`яких запобіжних заходів, які б забезпечили запобіганню зазначених в клопотанні ризиків та належної процесуальної поведінки підозрюваною, таких як: 1) особисте зобов`язання - оскільки він є найбільш м`яким запобіжним заходом та не передбачає будь-яких обмежень, у зв`язку з чим взагалі не забезпечить запобіганню вказаних у клопотанні ризиків; 2) особиста порука - оскільки він також не забезпечить запобіганню вказаних вище ризиків та стосовно ОСОБА_6 не надходило від осіб, які заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків; 3) застава - оскільки він також не забезпечить запобіганню вказаних вище ризиків, а також відсутні відомості про майновий стан підозрюваного та можливості внести за себе заставу.

Слідчим у клопотанні зазначено, що необрання підозрюваній ОСОБА_6 запобіжного заходу або обрання більш м`якого запобіжного заходу ніж домашній арешт, може мати негативні наслідки і призвести до впевненості останнього у власній безкарності та стимулювати не виконувати обов`язки покладені на підозрюваного у кримінальному провадженні.

У судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили суд обрати відносно підозрюваної запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

Підозрювана у судовому засіданні вину визнала та не заперечував проти задоволення клопотання.

Захисник не заперечував проти задоволення клопотання.

Слідчий суддя, заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження, приходить до наступного.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжним заходом є домашній арешт.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини щодо особи підозрюваного.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується: заявою про вчинене кримінальне правопорушення від 31.12.2024; протоколом огляду місця події від 31.12.2024; показаннями потерпілого ОСОБА_9 від 31.12.2024; показами свідка ОСОБА_10 від 31.12.2024; протоколом огляду предмета від 01.01.2025; протоколом огляду місця події від 31.12.2024; протокол огляду предмету від 01.01.2025; протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину від 31.12.2024; іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності;

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах.

Сторона обвинувачення в обґрунтування клопотання посилалась на наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Із системного аналізу змісту ч. 2 ст. 177 і п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК убачається, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу - щодо встановлення наявності заявлених стороною обвинувачення ризиків слідчий суддя керується стандартом переконання «достатні підстави».

Так, існування кожного, вказаного у ч. 1 ст. 177 КПК ризику, має підтверджуватися фактами, наявність яких має бути переконливо продемонстрована (п. п. 85, 86 рішення ЄСПЛ від 30.01.2018 у справі «Макаренко проти України» /Makarenkov. Ukraine, заява №622/11).

Суд вважає обґрунтованими доводи слідчого та прокурора щодо існування ризиків, а саме ризиків переховування від органу досудового розслідування, незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Про існування таких ризиків свідчить суворість можливого покарання у випадку визнання підозрюваної винною у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, яка на даний час обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення проти громадського порядку та моральності, що передбачене ст. 297 КК України, за вчинення якого може бути призначене покарання у виді реального позбавлення волі на строк до трьох років, що саме по собі може бути підставою та мотивом змінити місце проживання з метою переховування від слідства та незаконного впливу на свідків, вчинення перешкоджання кримінальному провадженню.

Таким чином, ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрювана може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Отже наявність обґрунтованої підозри та наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, надають підстави для обрання запобіжного заходу.

Варто зауважити, що метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст.177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Статтею 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1ст.9 Конституції України, ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2,4,7 та 11 Конвенції», і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожна людина має право на свободу і особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема, у випадку законного арешту або затримання особи, здійсненого з метою її присутності перед компетентним судовим органом на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні злочину або якщо обґрунтовано визнається за необхідне запобігти вчиненню нею злочину або її втечі після його вчинення.

Згідно з правовою позицією в справі ЄСПЛ «Манчіні проти Італії», за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і цілодобовий домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 § 1(с) Конвенції.

З урахуванням вищевикладених обставин, беручи до уваги обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , враховуючи зміст ризиків, на запобігання яких необхідне застосування запобіжного заходу та особу підозрюваної, яка в силу ст. 89 є раніше не судимою особою, не працює, має неповнолітню дитину, вважаю за необхідне застосування до підозрюваної запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з обмеженням залишати житлове приміщення у нічний час доби та покладанням на неї обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

При цьому суд враховує, що поведінка підозрюваної під час вчинення інкримінованих їй дій в контексті обставин життєдіяльності свідчить про неспроможність до об`єктивного повноцінного самоконтролю та недостатність застосування до підозрюваної менш суворих заходів, оскільки такі запобіжні заходи на теперішній час не забезпечать достатніх гарантій належної процесуальної поведінки останньої.

Керуючись ст. 2, 7, 9, 12, 131, 132, 176-178, 181, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 376, 392, 393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з забороною залишати житло, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. строком на 2 місяці, у межах строку досудового розслідування, тобто до 01.03.2025, включно.

Покласти на підозрювану ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора і суду;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця свого проживання та/або місця роботи;

4) утриматись від спілкування з потерпілою та свідками кримінального правопорушення;

5) докласти зусиль до пошуку роботи;

6) не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. без дозволу слідчого, прокурора, або суду. У визначений судом час, в період воєнного стану на території України, дозволити підозрюваній ОСОБА_6 , після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 15 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатися з місця проживання з метою перебування останньої в укритті.

Строк дії ухвали до 01.03.2025, включно.

Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. У випадку порушення умов запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та визначених обов`язків, до підозрюваного може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що порушення покладених на неї слідчим суддею обов`язків може бути підставою для зміни запобіжного заходу на більш суворий.

Копію цієї ухвали вручити підозрюваній, захиснику, прокурору, слідчому негайно після її оголошення.

Виконання ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту покласти на Черкаський РУП ГУНП у Черкаській області.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст виготовлено та проголошено 06.01.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1