У Х В А Л А

Іменем України

Справа № 285/1007/25

провадження № 1-кс/0285/607/25

16 квітня 2025 року м. Звягель

Слідчий суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції клопотання слідчого ОСОБА_4 про продовження строку дії запобіжного заходу у кримінальному провадженні (ЄРДР №0000159 від 20.02.2025) відносно ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченихч. 2 ст.127, ч.2 ст.146, ч. 1 ст.162 КК України,-

УСТАНОВИВ:

15.04.2025 слідчий Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 за погодженням з прокурором Звягельської окружної прокуратури ОСОБА_7 подав до суду клопотання про продовження підозрюваному ОСОБА_5 раніше обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком до трьох місяців до 21.05.2025.

В обґрунтування свого клопотання слідчий посилається на наступні обставини.

Згідно встановлених розслідуванням обставин ОСОБА_5 , діючи у складі групи осіб, вчинив кримінальні правопорушення, передбаченіч. 2 ст. 127, ч. 2 ст. 146, ч. 1 ст. 162 КК України відносно потерпілого ОСОБА_8 .

У даному кримінальному провадженні наявні ризикі, передбачені пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ОСОБА_5 може переховуватись від слідства та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчиняти інші кримінальні правопорушення. ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжких злочинів. Строк дії обраного запобіжного заходу спливає 21.04.2025.

Досудове розслідування триває, слідчим призначено низку експертиз, які до теперішнього часу не виконані, а саме:

- судово-медична експертиза;

- 4 судових молекулярно-генетичних експертизи;

- 2 судово-імунологічних експертизи;

- 6 судово-цитологічних експертиз.

Крім того, є необхідність виконати вимоги ст. 290, 293 КПК України, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Прокурор у судовому засіданні клопотання слідчого підтримав, просив задовольнити. Посилався на неможливість завершення кримінального провадження до закінчення строку дії обраного запобіжного заходу. Строк досудового розслідування продовжено постановою керівника Звягельської окружної прокуратури до 21.05.2025.

ОСОБА_5 та його захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання слідчого заперечували. Захисник посилався на повне відшкодування шкоди потерпілому та відсутність ризиків, зазначених у клопотанні слідчого. Просив змінити запобіжний захід на більш м`який.

Заслухавши пояснення прокурора та захисника, розглянувши клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

У провадженні Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження ЄРДР №0000159 від 20.02.2025, у якому ОСОБА_5 повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 127, ч. 2 ст. 146, ч. 1 ст. 162КК України.

Ухвалою слідчого судді Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомрської області від 22.02.2025 задоволено клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 у виді тримання під вартою строком на 59 діб - до 19 год. 15 хв. 21 квітня 2025 року включно, без визначення застави.

Підставою застосування запобіжного заходу визнано наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може:

- переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, тобто ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, тобто ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України;

- незаконно впливати на свідка, потерпілого чи іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні, тобто ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України;

- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, тобто ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України.

Запобіжний захід обрано у виді тримання під вартою, без можливості внесення застави, оскільки злочин вчинено із застосуванням насильства.

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу слідчий суддя враховує тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винним у їх вчиненні, а також, його вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків.

Ризики, на які посилається сторона обвинувачення, були встановлені під час обрання запобіжного заходу, на теперішній час зменшились, але повністю не зникли.

Стаття 183 КПК України передбачає, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно ст. 29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди при розгляді справ застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім визначених випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Ризики, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення обвинуваченим зазначених дій.

Разом з тим, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії підозрюваного кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст. 177 КПК.

Запобіжний захід застосовується саме з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки підозрюваного та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження. Тобто в даному випадку слідчий суддя має зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Рішення ЄСПЛ у справі «Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваного може втекти (рішення у справах: «Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу суд враховує тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , його особу та наявність ризиків, що можуть зашкодити розслідуванню кримінального провадження.

Оцінюючі сукупність заявлених стороною обвинувачення ризиків, слідчий суддя дійшов висновку, що усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, в разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування, з метою уникнення покарання.

Крім того, ОСОБА_5 , з метою уникнення кримінальної відповідальності, може здійснювати вплив на свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та потерпілого ОСОБА_8 , показання яких викривають злочинну діяльність підозрюваних у кримінальному провадженні.

Обставини інкримінованого діяння свідчать про особу ОСОБА_5 як таку, що не сприймає існуючі суспільні норми поведінки та може вчинити новий злочин.

Характеризуючі дані вказують на наявність у ОСОБА_5 соціальних зв`язків. Разом з тим, вони не змогли запобігти вчиненню підозрюваним діянь, що кваліфікуються стороною обвинувачення як три кримінальні правопорушення. Зухвалість дій групи осіб, у складі якої згідно висунутої підозри діяв ОСОБА_5 , а також застосовані ними форми насильства свідчиать про реальну небезпеку для суспільства, пов`язану з ризиком продовження протиправних дій.

Таким чином, слідчим суддею встановлено наявність ризиків, на які посилався слідчий та прокурор.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину із застосуванням насильства, запобіжний захід обрано у виді тримання під вартою без визначення застави.

Оцінивши обставини, на які посилається захисник, слідчий суддя дійшов висновку про неможливість запобігти встановленим у даному кримінальному провадженні ризикам шляхом застосування альтернативного запобіжного заходу.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`якими запобіжними заходами, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Пунктом 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 визначено, що продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості превалює над принципом поваги до свободи особистості.

З урахуванням вищенаведених обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що існують ризики завдання шкоди суспільним інтересам, які не можуть бути усунуті застосуванням більш м`яких запобіжних заходів, та вважає можливим допустити обмеження прав ОСОБА_5 шляхом продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Частиною 3 статті 197 КПК України визначено, що строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Керуючись ст.ст. 27, 107, 177, 193, 197, 219, 309, 336, 369-372 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Продовжити дію раніше обраного відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 19 години 15 хвилин 21 травня 2025 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Строк оскарження підозрюваним - протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали оголошено о 09 год. 30 хв. 18.04.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1