ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 грудня 2024 року Черкаський апеляційний суд в складі суддів:

суддя-доповідач ОСОБА_2

судді ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретар ОСОБА_5

за участі:

представника скаржника

адвоката ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну адвоката ОСОБА_6 , що діє в інтересах ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 28.11.2024, якою зобов`язано уповноважену особу Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, відображене в заяві арбітражного керуючого ОСОБА_8 від 31.10.2024 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.191 та ст.382 КК України та розпочати судове розслідування,

в с т а н о в и в :

ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 28.11.2024 зобов`язано уповноважену особу Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, відображене в заяві арбітражного керуючого ОСОБА_8 від 31.10.2024 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.191 та ст.382 КК України, та розпочати судове розслідування. Ухвалу слідчого судді обґрунтовано наявністю правових підстав для внесення відомостей до ЄРДР.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, вважаючи її винесеною з порушенням судом норм процесуального та матеріального права, адвокат ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, якою просить скасувати ухвалу слідчого судді.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначається про те, що в порушення засад змагальності представника ОСОБА_7 не було допущено на розгляд скарги та розглянуто справу на підставі однієї заяви арбітражного керуючого ОСОБА_8 . Вказує на те, що із змісту вказаної заяви вбачається, що ОСОБА_7 вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ст. 382 КК України, а слідчим суддею в оскаржуваній ухвалі зазначено, що мало місце саме умисне невиконання судового рішення, в тому числі й особою, якій було відомо про існування цього судового рішення і яка, маючи реальну можливість виконати рішення, саме умисно його не виконує, однак скаржник вважає, що такі обставини не дають підстав стверджувати про наявність у діях директора ТОВ «Дизарт Плюс» ОСОБА_7 ознак кримінального правопорушення за ст.382 КК України.

Крім того, адвокат вказує, що ОСОБА_7 з моменту повномасштабного вторгнення рф на територію України знаходиться у Федеративній Респубіці Німеччина, доступ до офісу з моменту повномасштабного вторгнення був закритий військовими, що виключало можливість добровільної передачі документів від ОСОБА_7 арбітражному керуючому ОСОБА_8 . Листи, направлені арбітражним керуючим, отримані ОСОБА_7 не були.

20.12.2024 представником ТОВ «Дізарт Плюс» - арбітражним керуючим ОСОБА_8 було подано заперечення на апеляційну скаргу, яка на його думку безпідставна та не доводить порушення будь-яких норм права під час постановлення оскаржуваної ухвали, у зв`язку з чим задоволенню не підлягає. Крім того, на думку ОСОБА_8 апеляційна скарга має бути повернута, оскільки скаргу подано ОСОБА_7 як директором ТОВ «Дізарт Плюс», яка не має повноважень діяти від імені ТОВ «Дізарт Плюс», оскільки постановою господарського суду Черкаської області від 01.10.2024 ТОВ «Дізарт Плюс» визнано банкрутом та відкрито його ліквідаційну процедуру, ліквідатором призначено арбітражного керуючого ОСОБА_8 .

Заслухавши доповідь судді, заслухавши пояснення скаржника, який просив задовольнити апеляційну скаргу, вивчивши матеріали провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів прийшла до наступних висновків, виходячи з такого.

З матеріалів справи вбачається та встановлено слідчим суддею, що 01.1.2024 ліквідатор ТОВ «Дізарт Плюс» ОСОБА_8 , звернувся з письмовою заявою (від 31.10.2024) до Черкаського РУП щодо притягнення до кримінальної відповідальності колишніх посадових осіб ТОВ «Дізарт Плюс», зокрема, керівника ОСОБА_7 в діях яких наявні ознаки кримінальних правопорушень передбачених ч.1 ст.191 та ст. 382 КК України привласнення чужого майна, яке було ввірене особі, а також умисне невиконання судового рішення (постанови господарського суду Черкаської області від 01.10.2024 по справі № 925/338/24, якою зобов`язано посадових осіб банкрута протягом 15 днів передати ліквідатору документи на майно банкрута).

Вказана заява була отримана уповноваженою особою Черкаського РУП ГУ НП в Черкаській області 06.11.2024, але відомості до ЄРДР не внесені.

Зазначене питання бездіяльності органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальні правопорушення має наступне правове регулювання.

Частина 1 ст. 24 КПК України гарантує кожному право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Так, відповідно до ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, володільцем тимчасово вилученого майна.

З вимог ч.1 ст.214 КПК України слідує, що бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до вказаного реєстру впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Положеннями ст.25 КПК України (яка регламентує засаду публічності у кримінальному судочинстві) встановлено, що прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила. Ця норма пов`язана з ч.5 ст.214 КПК України згідно якої до ЄРДР вноситься, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, може мати місце лише у разі надходження до компетентного суб`єкта заяви, яка містить інформацію про вчинення саме кримінального правопорушення, та невнесення відповідного запису до ЄРДР протягом 24 годин з моменту надходження такої заяви.

Виходячи зі змісту ст.214 КПК України, повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених заявником, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

Тобто слідчий, прокурор зобов`язані проаналізувати викладені в повідомленні про злочин фактичні обставини діяння та визначити попередньо, під ознаки якого злочину, передбаченого статтею Особливої частини КК України, таке діяння підпадає.

Положення ст.214 КПК України перебуває у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відтак, не будь-яка заява є підставою для внесення відомостей до ЄРДР, а лише та заява, яка містить фактичні дані, які підтверджують факт вчинення саме кримінального правопорушення. Всі інші заяви після їх надходження підлягають розгляду згідно із Законом, яким не є Закон про кримінальну відповідальність.

Разом з тим, необхідно також враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Згідно висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року у справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Так, зміст заяви ТОВ «Дизарт Плюс» в особі арбітражного керуючого про вчинення кримінальних правопорушень від 31.10.2024 містить відомості про ймовірне завдання шкоди діями ТОВ «Дізарт Плюс», яка може складати 11 687 854,75 грн. розмір визнаних господарським судом вимог кредиторів ТОВ «Дізарт Плюс», які залишаються повністю непогашеними внаслідок протиправних керівника банкрута та може свідчити про вчинення кримінального правопорушення за ч.1 ст.191 КК України. Також у заяві йдеться про те, що посадовими особами банкрута протягом 15 днів з дня призначення ліквідатора не передано бухгалтерську та іншу документацію банкрута, печатки і штампи, матеріальні цінності банкрута ліквідатора, що може свідчити про наявність ознак кримінального правопорушення за ст.382 КК України.

Отже, на переконання апеляційного суду слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про наявність правових підстав для внесення відомостей до ЄРДР і задовольнив скаргу зобов`язавши відповідальних осіб внести відомості до ЄРДР.

Доводи апеляційної скарги про відсутність в діях ОСОБА_7 ознак кримінального правопорушення за ст.382 КК України та її необізнаність про наявність судового рішення не приймаються з огляду на те, що оскаржуваною ухвалою слідчого судді від 28.11.2024 зобов`язано внести відомості до ЄРДР за самим фактом вчинення кримінальних правопорушень, а не відносно конкретних осіб. Відтак наявність ознак кримінальних правопорушень за викладених в заяві від 31.10.2024 обставин та причетність до вчинення кримінальних правопорушень тих чи інших осіб буде встановлюватися вже під час здійснення досудового розслідування.

Апеляційна скарга в даній справі не містить посилань на обставини, які б вказували на помилку у вирішенні слідчим суддею скарги на бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою арбітражного керуючого ТОВ «Дізарт Плюс», і зводиться до незгоди скаржника з прийнятим слідчим суддею рішенням.

З урахуванням викладеного, апеляційна скарга адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 не підлягає до задоволення, а ухвала слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 28.11.2024 має бути залишена без змін.

Керуючись ст.ст. 303, 404, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 , що діє в інтересах ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 28.11.2024, якою зобов`язано уповноважену особу Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, відображене в заяві арбітражного керуючого ОСОБА_8 від 31.10.2024 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.191 та ст.382 КК України та розпочати судове розслідування залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач

Судді