Справа № 756/554/25
Номер провадження № 1-кс/756/146/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2025 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 6 Оболонського районного суду міста Києва клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 21.11.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003658, про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Рівне, громадянки України, українки, із середньою освітою, не працюючої, зареєстрованої за адресою АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,

УСТАНОВИВ:

14.01.2025 до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання старшого слідчого СВ Оболонського УП ГУНП в місті Києві ОСОБА_6 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 21.11.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003658, про продовження запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України. Дане клопотання погоджено прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 ..

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що невстановлена група осіб до складу якої увійшла ОСОБА_4 , у невстановлений досудовим розслідуванням дату, час та місці, але не пізніше 20.11.2024, розробили злочинний план, який полягав у шахрайському заволодінні чужим майном під приводом вигаданого надання допомоги родичам, які нібито потрапили до надзвичайної ситуації, зокрема дорожньо-транспортної пригоди, з метою отримання від потенційних потерпілих грошових коштів для лікування таких осіб, з подальшою метою обернення таких грошових коштів потерпілих осіб на власну користь.

На виконання свого злочинного плану, який полягав у заволодінні шахрайським шляхом грошовими коштами громадян України, невстановлена досудовим розслідуванням особа, яка користується мобільним номером телефону НОМЕР_1 (код оператора російської федерації) залучила ОСОБА_4 , яка надала згоду на участь у спільному злочинному плані заздалегідь, тобто до початку вчинення кримінального правопорушення.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, невстановлена досудовим розслідуванням особа, близько о 18:13 год. 20.11.2024 року, за допомогою невстановленого мобільного терміналу, здійснила дзвінок на мобільний телефон НОМЕР_2 , користувачем якого є потерпіла ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_3 . У ході телефонної розмови, невстановлена особа чоловічої статті, яка входила до складу невстановленої групи осіб та представилась лікарем, не зазначивши особистих анкетних даних, шляхом обману, з метою заволодіння чужим майном, повідомила про те, що донька потерпілої нібито потрапила у дорожньо-транспортну пригоду та потребує термінової фінансової допомоги на проведення операції у Німеччині. Впродовж вказаної телефонної розмови, невстановлена особа чоловічої статті повідомила, що за місцем проживання потерпілої приїде « ОСОБА_8 , яка нібито є працівником посольства Німеччини», якій необхідно передати грошові кошти. За вигаданою версію, « ОСОБА_8 » повинна була допомогти надіслати кошти до посольства України в Німеччині, при цьому, невстановлена особа чоловічої статі запевнила потерпілу про те, що вказані грошові кошти призначені саме для допомоги її доньці, у результаті чого ОСОБА_7 повірила невстановленій досудовим розслідуванням особі та написала під диктовку такої особи розписку про передачу обумовленої суми грошових коштів.

В свою чергу, потерпіла ОСОБА_7 , будучи введеною в оману, перебуваючи під впливом факторів психологічного стресу та не здогадуючись про дійсні наміри невстановленої групи осіб, до складу якої увійшла ОСОБА_4 , 20.11.2024, діючи за вказівками невстановленої особи чоловічої статті, яка їй телефонувала, підготувала грошові кошти в сумі 80 000 гривень, 4 000 доларів США (загальною сумою 165 324 гривень, згідно офіційного курсу НБУ станом на 20.11.2024) та 3 100 євро (загальною сумою 135 442 гривень 10 копійок, згідно офіційного курсу НБУ станом на 20.11.2024) та заздалегідь написану розписку для передачі нібито представнику посольства.

Продовжуючи реалізовувати спільний план, спрямований на протиправне заволодіння чужим майном, ОСОБА_4 , за вказівкою невстановленої досудовим розслідуванням особи, приблизно о 19 годині 20 хвилин, цього ж дня, прибула до квартири №115 , за місцем проживання потерпілої ОСОБА_7 , що за адресою: АДРЕСА_5 , з метою заволодіння грошовими коштами останньої, шляхом обману. Далі, представившись працівницею посольства, ОСОБА_4 отримала від потерпілої грошові кошти в сумі 80 000 гривень, 4 000 доларів США та 3 100 євро, які у її присутності перерахувала та залишила місце проживання потерпілої. Після цього, будучи достовірно обізнаною про план і мету невстановленої групи осіб, ОСОБА_4 розпорядилась такими грошовими на власний розсуд, в тому числі шляхом розподілу за вказівкою інших учасників групи у попередньо узгоджених долях.

Внаслідок вчинення вказаного кримінального правопорушення, ОСОБА_4 , діючи в складі невстановленої групи осіб, заволоділа грошовими коштами потерпілої ОСОБА_7 , чим спричинила майнову шкоду останній на загальну суму 380 766 гривень 10 копійок.

Орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману(шахрайстві), вчинено за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, у великих розмірах, тобто вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про продовження запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваної ОСОБА_4 , відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, є наявність обґрунтованої підозри у кримінальному правопорушенні, передбаченого за ч. 4 ст. 190 КК України, яке, відповідно до вимог ст.12 КПК України є тяжким, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років, а також вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема можливість ОСОБА_4 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні, учинити інше кримінальне правопорушення.

У зв`язку з чим, у клопотанні слідчий просить продовжити підозрюваній ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, а саме до 22.02.2025, оскільки у даному провадженні необхідно провести слідчі дії та процесуальні рішення.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, при цьому не заперечував щодо відомостей, які наведені захисником та підозрюваною, які характеризують особистість підозрюваної.

Крім того, на виконання вимог ст. 194 КПК України, в обґрунтування продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_4 , прокурор посилається на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Зокрема, на думку прокурора, про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить той факт, що ОСОБА_4 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років, а тому, усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, є підстави вважати, що ОСОБА_4 може виїхати за межі території України або на тимчасово окуповані території України. В той же час, ОСОБА_4 , є мешканкою іншої області та вчинила кримінальне правопорушення в Оболонському районі м. Києва, у зв`язку з чим, слід зазначити, що остання може переховуватися в іншому регіоні України.

Про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить той факт, що ОСОБА_4 відомо анкетні дані, місця проживання вказаних осіб, так як протоколи допитів із зазначенням анкетних даних таких осіб вручено стороні захисту з даним клопотанням. Підозрювана ОСОБА_4 шляхом вмовляння, погрози або підкупу може схиляти таких осіб до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування. Крім цього, ризик впливу на інших осіб (зокрема інших потенціальних підозрюваних) є те, що остання після вчинення кримінального правопорушення, відразу покинула межи міста Києва та попрямувала до міста Житомир, де в приміщенні обмінника валют внесла незаконно здобуті грошові кошти та перерахувала на невстановлений криптогаманець, за вказівкою іншої невстановленої особи, з метою приховання та реалізації отриманих шахрайським шляхом коштів.

Про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, з огляду на початкову стадію досудового розслідування та на те, що на даний час органом досудового розслідування не встановлено всіх осіб причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення осіб, підозрювана ОСОБА_4 може перешкоджати встановленню таких обставин, в тому числі і шляхом можливого вчинення інших кримінальних правопорушень. Разом з цим, слід врахувати інформацію, що підозрювана ОСОБА_4 відповідно до відомостей, які сама ж повідомила слідству, ймовірно причетна і до вчинення інших аналогічних кримінальних правопорушень в інших регіонах України..

Захисник ОСОБА_5 , у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання слідчого, просив у його задоволенні відмовити посилаючись на те, що наведені прокурором ризики не обґрунтовані, ОСОБА_4 визнає свою причетність до вчиненого, під час допиту розповіла все, що знала, крім того, ризики прокурором не доведені, вона має постійне місце проживання, а також на утриманні двох малолітніх дітей, у зв`язку з чим просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого, або застосувати інший, більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, а саме домашній арешт у нічний час доби..

Підозрювана ОСОБА_4 у судовому засіданні повідомив, підтримала думку свого захисника, просила суд обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або визначити менший розмір застави.

Вислухавши клопотання прокурора, думку захисника та підозрюваної, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що в провадженні Оболонського УП ГУНП в місті Києві перебуває кримінального провадження, внесеного 21.11.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003658, за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

21.11.2024 12:50 год. в порядку, передбаченому п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України, затримано ОСОБА_4 ..

22.11.2024 ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

13.01.2025 керівником Оболонської окружної прокуратури м. Києва у даному кримінальному провадженні продовжено строк досудового розслідування до 22.02.2025 включно.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 , кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано такі докази:

- протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 20.11.2024;

- протокол огляду місця події від 20.11.2024 за адресою:

АДРЕСА_3 ;

- протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 21.11.2024;

- протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від 21.11.2024;

- протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 28.12.2023;

- протокол зняття показань технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-, кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото-кінозйомки, відеозапису від 21.11.2024;

- протокол огляду диска з відеозаписом від 21.11.2024;

- протокол додаткового допиту потерпілого ОСОБА_7 від 21.11.2024;

- протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімком від 21.11.2024 за участю потерпілої ОСОБА_7 ;

- протокол огляду предмету від 21.11.2024;

- протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 21.11.2024;

- протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімком від 21.11.2024 за участю свідка ОСОБА_11 ;

- протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_4 від 21.11.2024;

- протокол огляду речей і документів від 21.11.2024;

- протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 21.11.2024;

- протокол обшуку приміщення за адресою: АДРЕСА_6 від 21.11.2024;

- протокол допиту підозрюваної ОСОБА_4 від 21.11.2024;

- повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення від 22.11.2024.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

При цьому, слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у п. 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Між тим, підозра має ґрунтуватись на обґрунтованих підставах, є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою. Більше того, за відсутності обґрунтованої підозри особа не може бути за жодних обставин затримана або взята під варту з метою примушення її зізнатися у злочині, свідчити проти інших осіб або з метою отримання від неї фактів чи інформації, які можуть служити підставою для обґрунтованої підозри (див. рішення у справі «Чеботарі проти Молдови» (Cebotari v. Moldova), N 35615/06, п.48, від 13 листопада 2007 року).

Тож, на думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Отже, дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру повідомленої ОСОБА_4 в інкримінованому злочину, тобто можливості того, що підозрювана ОСОБА_4 могла вчинити злочин, передбачений ч. 4 ст. 190 КК України.

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як видно з пояснень прокурора в судовому засіданні, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування запобіжного заходу ОСОБА_4 у вигляді тримання вартою, а саме можливість ОСОБА_4 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, учинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, обставини, які суд уважає доведеними в якості обґрунтованості підозри, беручи до уваги пояснення підозрюваного, захисника, а також особистість ОСОБА_4 , суд погоджується з тим, що на даний час продовжують існувати ризики того, що ОСОБА_4 може переховуватися від органу досудового розслідування та/ або суду, незаконно впливати на незаконно впливати на потерпілого, свідка (пункти 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Однак, суд не погоджується з існуванням ризику передбаченого пунктом 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки в обґрунтування ризику вчинити інше кримінальне правопорушення, прокурором не було наведеного вагомих підстав.

Оскільки суд погодився з тим, що існують ризики, передбачений п.1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, тож суд погоджується з існуванням підстав для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, як то продовження застосування запобіжного заходу щодо підозрюваної ОСОБА_4 ..

Відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, ураховує тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою у вчиненні інкримінованого злочину, зокрема, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке, в тому числі, передбачено максимальне покарання у виді позбавлення строком до восьми, вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 196 КПК України під час розгляду клопотання про продовження застосування запобіжного заходу, яке розглядається за правилами обрання запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наведені, на думку суду, обставини свідчать у судовому засіданні прокурор довів обставини, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованим злочинів, як і обставини, передбачених п. 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як - тримання під вартою (п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України), який є винятковим запобіжним заходом, і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків.

Суд зауважує, що ним перевірено у судовому засіданні, що закінчити досудове розслідування неможливо, внаслідок виконання великого обсягу роботи та особливої складності кримінального провадження. Так, як видно з клопотання, з метою забезпечення належного виконання завдань кримінального провадження, під час досудового розслідування проведено ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій спрямованих на отримання та перевірку зібраних доказів.

Тож, на думку суду, клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 199 КПК України та є підставою для його задоволення, та продовженню строку тримання під вартою підозрюваній в межах строку досудового розслідування.

Отже, клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 21.11.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003658, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, у частині застосування запобіжного заходу підлягає частковому задоволенню.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами 3 або 4 ст. 183 цього Кодексу підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної, слідчий суддя повинен, врахувавши положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» встановлено, що прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2025 року для працездатних осіб складає 3028 гривень.

За таких обставин, враховуючи майновий стан підозрюваної та встановлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_4 визначити заставу у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 151 400 грн., яку підозрюваний має право у будь-який момент внести на спеціальний рахунок у порядку, визначеному КМУ, після чого може бути звільнена з-під варти та на неї можуть бути покладені обов`язки, передбачені в ст. 194 КПК України і буде вважатися такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави. На переконання слідчого судді, застава у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб здатна забезпечити виконання підозрюваною ОСОБА_4 покладених на неї обов`язків.

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 206, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 21.11.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003658, про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України - задовольнити частково.

Продовжити підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 40 (сорок) днів запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, тобто в межах строку досудового розслідування кримінального провадження.

Установити ОСОБА_4 заставу в розмірі 50 (п`ятдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 151 400 (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста) грн. 00 коп., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (одержувач - ТУ ДСА України в м. Києві, ЄДРПОУ - 26268059, банк одержувача - Держказначейська служба України м. Київ, МФО - 820172, рахунок UA1012089, призначення платежу: застава № ухвали суду, П.І.Б. платника застави. ЄДРПОУ суду - 02896785).

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_4 з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд.

З моменту звільнення ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням застави вона буде вважатися такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- не відлучатися із м. Рівне без дозволу слідчого;

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у разі їх наявності.

Указані обов`язки в разі внесення застави покладаються на ОСОБА_4 строком на два місяці, який починається з моменту внесення застави.

У разі невиконання перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовуються у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, а останнім днем строку дії ухвали є 22.02.2025. Між тим, строк дії ухвали не може перевищувати меж строку досудового розслідування кримінального провадження, у випадку його не продовження, або не зверненням із обвинувальним актом до суду.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1