Провадження № 1-кс/202/8529/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Індустріального районного суду м. Дніпропетровська, клопотання слідчого СВ ДРУП №2 ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та додані до клопотання матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000088 від 04.11.2024 року, у відношенні:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Червонопрапорне, Генічеського району, Херсонської області, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, зі слів одружений, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, останній раз:

-26.04.2024, Ленінським районним судом

м. Дніпропетровська, за ч.3 ст.185 ККУ, до покарання у вигляді позбавлення волі на строк 3 роки, на підставі ч.4 ст.70 ККУ, остаточно визначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк 6 років. Звільнений 11.10.2024 по відбуттю строку покарання,-

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 ч.4 ст.185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням, в якому просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк на 60 діб.

Клопотання вмотивовано тим, що ОСОБА_5 будучи раніше судимим за скоєння злочинів проти власності, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив, та маючи не погашену у встановленому законом порядку судимість, знову скоїв злочин проти власності за наступних обставин.

Так, 02.11.2024 о 16.12 годині, ОСОБА_5 , перебуваючи на території гаражного кооперативу «Ясен» за адресою: м. Дніпро, Донецьке Шосе, 131Г, побачив автомобіль марки «Nissan Pathfinder» vin: НОМЕР_1 , з д.н.з. НОМЕР_2 , який на праві власності належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та в означені час та місці у ОСОБА_5 , раптово виник кримінально-протиправний умисел, спрямований на незаконне заволодіння вказаним транспортним засобом, вчинене повторно.

Реалізуючи свій кримінально-протиправний умисел, ОСОБА_5 , ввівши в оману охоронця ГК «Ясен», ОСОБА_7 , незаконно заволодів ключем від вищевказаного автомобіля, та в подальшому переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи з корисливих мотивів, повторно, не маючи ані дійсного, ані уявного права власності на вищевказаний транспортний засіб, всупереч волі власника, відчинив за допомогою ключа, автомобіль марки «Nissan Pathfinder» vin: НОМЕР_1 , з д.н.з. НОМЕР_2 та присівши до салону вищевказаного автомобілю, ОСОБА_5 , виїхав з території ГК «Ясен», та поїхав у невідомому напрямку та в подальшому пересуваючись по вулицям міста Дніпра, зупинився та залишив вищевказаний транспортний засіб за адресою м. Дніпро вул. Передова, 737А, з метою подальшого його використання на власний розсуд, таким чином незаконно заволодів транспортним засобом, а саме мотоциклом марки «Nissan Pathfinder» vin: НОМЕР_1 , з д.н.з. НОМЕР_2 вартість якого складає 817277,65 грн.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у незаконному заволодінні транспортним засобом, вчиненому повторно, а саме у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України.

11.12.2024 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Вина підозрюваного, у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами.

У ході досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню виникла необхідність у застосуванні запобіжного заходу відносно підозрюваного у вигляді тримання під вартою, оскільки є достатньо підстав вважати, що існують ризики, що підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , може здійснити дії, передбачені п.п. 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме:

Можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду: в ході проведення досудового розслідування встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі строком до дванадцяти років з конфіскацією майна. В органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що враховуючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, підозрюваний ОСОБА_5 , усвідомлює невідворотність покарання за вчинене кримінальне правопорушення та з метою уникнення відповідальності, буде переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Крім того, враховуючи, що Дніпропетровська область значно наближена до кордонів територія яких, визначена статусом тимчасово окупованою територію, останній може вільно покинути територію Дніпропетровської області та України. Враховуючи викладене він в повній мірі усвідомлює невідворотність покарання за вчинене кримінальне правопорушення та з метою уникнення відповідальності, наявний ризик переховування від досудового розслідування та суду.

Підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється, обвинувачується: досудовим розслідуванням було встановлено, що ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення та може надалі вчиняти інші кримінальні правопорушення корисливої спрямованості, у зв`язку з тим, що інших грошових доходів останній не має, тому наявно достатньо підстав того, що ОСОБА_5 , може продовжувати свою злочинну діяльність з метою матеріального збагачення та втягнути у свою злочинну діяльність інших осіб, а також з урахуванням інформації присутньої в характеризуючих матеріалах відносно підозрюваного ОСОБА_5 , останній був раніше засудженій за вчинення корисливих злочинів, та звільнився після відбування покарання лише 11.10.2024 року, а тому існує необхідність запобігання ризику вчинення інших кримінальних правопорушень.

Підозрюваний може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні: досудовим розслідуванням встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 , може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, а саме: будучи обізнаним у доказах, які на теперішній час наявні в матеріалах кримінального провадження, своїми порадами та вказівками підозрюваний ОСОБА_5 , може незаконно впливати на свідків в даному кримінальному правопорушенні, а особливо з урахуванням того факту що одним зі свідків є неповнолітня особа, та особа похилого віку, що, як наслідок, потягне за собою можливість отримання підозрюваним ОСОБА_5 , більш м`якого покарання.

Беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_5 , вчинив тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавленням волі строком до 12 років з конфіскацією майна, у зв`язку з чим є достатні підстави вважати, що він може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Жоден з більш м`яких запобіжних заходів окрім як тримання під вартою, не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Слідчий вказує, що застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в повній мірі відповідатиме меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, а також що встановлені досудовим розслідуванням обставини є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти настанню вказаних ризиків.

В ході розгляду прокурор клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини, наявність обґрунтованої підозри та обґрунтованих ризиків, зазначивши про неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, посилаючись на тяжкість вчиненого злочину, суспільну небезпеку, у зв`язку з чим просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний в судовому засіданні заперечував свою вину. Пояснив, що його знайомий попросив щоб він забрав автомобіль, на що він погодився.

Вислухавши доводи сторін, дослідивши надані докази, слідчий суддя прийшов до наступного.

В судовому засіданні встановлено, що подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.ст. 183, 184 КПК України, та вручення стороні захисту копії клопотання і матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, здійснено з дотриманням строків, передбачених ч. 2 ст. 278 КПК України та ч. 2 ст. 184 КПК України відповідно.

Встановлено, що слідчими слідчого СВ ДРУП №2 ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000088 від 04.11.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 ч.4 ст.185 КК України, що підтверджене витягом з ЄРДР та іншими матеріалами доданих до клопотання.

11.12.2024 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Слідчий суддя зазначає, що на даній стадії кримінального провадження судом лише вирішується питання про обґрунтованість підозри та наявність ризиків для обрання або продовження відповідного запобіжного заходу, а тому суд не може давати оцінку допустимості та належності доказів, зібраних органом досудового розслідування, оскільки справа не розглядається судом по суті пред`явленого обвинувачення.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена у п. 175 рішення від 21.04.2011 р. у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справах «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 р., «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 р.).

Із доданих до клопотання доказів вбачається, що є всі підстави вважати що підозрюваний може бути причетний до вчинення кримінального правопорушення

До таких висновків слідчий суддя прийшов проаналізувавши надані до клопотання докази, а саме витяг з ЄРДР та інші матеріали кримінального провадження.

Згідно ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 КПК України,на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 3 Загальної декларації прав людини, ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, п. 3постанови Пленуму Верховного Суду України від 25 квітня 2003 року № 4 "Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства", запобіжний захід у вигляді взяття під варту обирається лише тоді, коли на підставі наявних у справі фактичних даних із певною вірогідністю можна стверджувати, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного, обвинуваченого.

Слідчим та прокурором доведено існування ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, а саме підозрюваний може переховується від органу досудового розслідування та суду, може впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчим суддею прийнято до уваги відомості про особу підозрюваного, який є офіційно не працевлаштований, не одружений, на утриманні нікого не має, раніше судимий.

На підставі доводів сторін та вивчення матеріалів кримінального провадження слідчий суддя вважає доведеним, що на цій стадії досудового розслідування до підозрюваного слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, т.щ. доведено існування ризиків жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ч.1 статтею 177 цього Кодексу.

Визначити строк тримання під вартою 60 днів з дня повідомлення про підозру.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує положення ч.4 ст.182 КПК України, а також відповідні висновки ЄСПЛ, надані при розгляді справи «Істоміна проти України».

Так, у рішенні від 13.01.2022 у справі «Істоміна проти України» ЄСПЛ зауважив, що відповідно до ч.4 ст.182 КПК слідчий суддя визначає розмір застави «з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього». Далі Суд зазначив, що застава має на меті не гарантування відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи в судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватися залежно від особи, про яку йдеться, з урахуванням її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду. В ЄСПЛ наголосили, що суд повинен так само обережно й ретельно розглядати питання про застосування застави, як і вирішувати, чи є необхідним продовження тримання особи під вартою. Сума шкоди може бути одним з факторів, що виправдовує вищий розмір застави, але лише в поєднанні з іншими критеріями серйозністю злочину, ризику втечі та ін.

Враховуючи тяжкість вчиненого злочину та суспільно-небезпечні наслідки від діяння що йому інкримінується, з урахуванням обставин тяжкості інкримінованого злочину, рівня суспільної небезпеки, та наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає визначити підозрюваному заставу у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 151 400,00 грн.

На думку слідчого судді, застава саме у такому розмірі здатна забезпечити виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків.

У разі внесення застави, на підозрюваного слід покласти обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

За таких обставин, клопотання підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 132, 176-178, 183, 193, 194 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів до 09.02.2025 року включно, із визначенням застави у розмірі 50 (п`ятдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 151 400,00 грн. (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста гривень), які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ, отримувач коштів: ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, банк отримувача: Держказначейська служба України м. Київ, рахунок отримувача: UA0017442, призначення платежу: застава, № ухвали суду, П.І.Б. платника застави, , Код банку отримувача (МФО) 820172.

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити підозрюваного з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд.

З моменту звільнення підозрюваного з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави згідно ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

- без поважних причин не відлучатись з місця постійного проживання/перебування та повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну місця проживання/перебування;

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, яким здійснюється досудове розслідування, прокурора або суду.

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Вказані обов`язки в разі внесення застави покладаються на підозрюваного строком 09.02.2025 року включно, який починається з моменту звільнення з-під варти після внесення застави.

У разі невиконання вище перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовуються у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала слідчого судді діє до 09.02.2025 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1