НОВОМИКОЛАЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

Іменем України

28 квітня 2025 року ЄУ № 322/128/25 (Провадження № 1-кс/322/36/25)

Слідчий суддя Новомиколаївського районного суду Запорізької області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю скаржника ОСОБА_3 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність працівників відділення поліції №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його депутатським зверненням від 27.01.2025 (ЄО №315 від 27.01.2025, вх.217Д),

встановив:

03.02.2025 депутат Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді зі вказаною скаргою зі змісту якої випливає, 27.01.2025 він звертався до ВнП №3 із депутатським зверенням у якому просив його звернення направити до УСР в Запорізькій області для притягнення голови Новомиколаївської селищної ради ОСОБА_4 до відповідальності за ч.1 ст.172-7 КУпАП, а також внести до ЄРДР за ст.351 КК України, щодо голови Новомиколаївської селищної ради ОСОБА_4 оскільки той за результатами депутатського звернення ОСОБА_3 від 16.12.2024 не надав копію оприлюднення в засобах масової інформації громади та на офіційному веб-сайті Новомиколаївської селищної ради результатів голосування депутатів щодо 9-ти пропозицій, які вносились ОСОБА_3 на 31-й сесії.

Втім працівники ВнП №3 його звернення до ЄРДР не зареєстрували і відповіді нього не надали не надали.

Також у скарзі ОСОБА_3 вказує на ряд інших обставин, які прямо не стосуються його депутатського звернення від 27.01.2025 вх.

ОСОБА_5 у скарзі посилається на ст.214 КПК України, ст.ст.13, 15 ЗУ «Про статус депутатів місцевих рад», ст.24 ЗУ «Про національну поліцію» положення про порядок ведення ЄРДР, затверджено наказом Генерального прокуратура України від 30 червня 2020 року №298, наводив ознаки складу кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.28, 351, 364 КК України (з його точки зору).

Скаржник просив визнати бездіяльність працівників ВнП №3, щодо проведення перевірки за його зверненням, повідомленням про злочин від 27.01.2025 незаконною і зобов`язати працівників ВнП №3 його звернення повідомлення про злочин від 27.01.2025 внести до ЄРДР, провести досудове розслідування за ним.

Ухвалою слідчого судді від 03.02.2025 відкрито провадження за скаргою. Витребувано матеріали перевірки за депутатським зверненням ОСОБА_3 від 27.01.2025.

Судові засідання неодноразово відкладались, як за клопотаннями скаржника, так і з огляду на те, що матеріали за депутатським зверненням ОСОБА_3 не надавалися слідчому судді, оскільки з ВнП №3 вони були направлені до УСР в Запорізькій області, звідти частина матеріалів направлена до УСБУ в Запорізькій області, частина до СУ ГУНП в Запорізькій області. Також відповідальними особами УСР в Запорізькій області були складані протоколи про адміністративні правопорушення пов`язані з корупцією за ч.ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП щодо голови Новомиколаївської селищної ради ОСОБА_4 . На момент розгляду скарги СУ ГУНП в Запорізькій області надіслані з УСР в Запорізькій області матеріали, направлені до Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області, а звідти повернуті до ВнП №3 (ЄО №.597)

Оскільки ОСОБА_3 неодноразово звертався до ВнП №3 із депутатськими зверненнями, у яких зазначав про обставини, які відбулися на сесіях селищної ради (фактично дублюючи їх), доповнюючи їх новими обставинами, ряд його звернень були об`єднані в один матеріал ЄО №597. Копія цього матеріалу надавалась слідчому судді в рамках розгляду іншої скарги ОСОБА_3 (ЄУ 322/258/25, провадження №1-кс/322/55/25). Копії матеріалів з ЄО №597, які стосувалися ЄО №315, після їх дослідження повернуті до судової справи ЄУ 322/258/25.

В судовому засіданні ОСОБА_3 підтримав доводи скарги просив її задовольнити.

Представник ВнП №3, в судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив.

Відсутність в судових засіданнях представника ВнП №3, відповідно до ч.3 ст.306 КПК України не перешкоджає розгляду скарги.

Заслухавши скаржника, оцінивши та дослідивши скаргу і доводи якими вона обґрунтовується, вивчивши матеріали за депутатським звершенням, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Встановлено, що 12.12.2024 відбулася 31-а позачергова сесія Навомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області восьмого скликання, на якій були присутні 17 депутатів (включно з головою селищної ради).

Перед вирішенням питань, які були ключені до порядку денного ОСОБА_3 запропонував доповнити його (порядок) 9-ма питаннями:

1. Щоб депутати Новомиколаївської селищної ради та голова Новомиколаївської селищної ради ОСОБА_4 пояснили військовослужбовцям, які присутні на зазначеній сесії, чому вони не бажають голосувати про вручення повісток, які вказані в депутатському запиті від 16.09.2024 та зривають мобілізацію, не бажають допомагати військовослужбовцям та їхнім сім`ям, які вказані в депутатських запитах від 16.09.2024 року;

2. Виділити кошти на придбання українських прапорів, в послідньому випадку поховання військовослужбовця Новомиколаївська селищна рада бігала по всьому району шукала українські прапори;

3. Виділити кошти на придбання відіофіксацію для проведення сесій, як у других громадах відбувається, а також щоб видно було коли голова Новомиколаївської селищної ради ОСОБА_4 підробляє документи, 17.10.2024 на 30-й позачерговій сесії Новомиколаївської селищної ради чітко зафіксовано голосування депутатів Новомиколаївської селищної ради, що депутати проголосували 11 «проти», а не 13 депутатів «проти», як зазначено в протоколу голосування і голова Новомиколаївської селищної ради ОСОБА_4 на сесії додав свій голос, де не мав права голосувати, а це конфлікт інтересів «про запобігання корупції», а також на відео фіксації видно, що ні я як депутат, ні депутати Новомиколаївської селищної ради, ні голова Новомиколаївської селищної ради ОСОБА_4 ніхто не вносять пропозицію, щоб мої депутатські запити від 16.09.2024 року розглянути на черговій сесії, а в протоколі поіменного голосування зазначено, щоб їх розглянути на черговій сесії і це не перший випадок підробки документів;

4. Військові, які звільнилися, будуть працювати в Новомиколаївській селищній раді, а працівники Новомиколаївської селищної ради підуть захищати Україну та її території, а якщо депутати та голова Новомиколаївської селищної ради ОСОБА_4 не підтримають то вони всі разом ідуть на «нульові» позиції.

5. Вручити повістки працівникам відділення поліції №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області 50 %, суддям Новомиколаївського районного суду Запорізької області 50 %, прокурорам Новомиколаївського відділу Запорізької окружної прокуратури Запорізької області 50%, Новомиколаївська селищна рада, поліція, судді та прокурори у них відбувається кругова порука, корупція процвітає і щоб вони свій моноліт показали на «нульових» позиціях, а якщо депутати та голова Новомиколаївської селищної ради ОСОБА_4 не підтримають то вони підуть на «нульові» позиції в місто них;

6. Винести недовіру голові Новомиколаївської селищної ради ОСОБА_4 за підробку документів на сесії, яка відбулася 17.10.2024;

7. Винести недовіру голові Новомиколаївської селищної ради ОСОБА_4 за неповагу до військовослужбовців, які загинули при захисті України та її території на всіх похованнях не виступав;

8. Щоб Новомиколаївська селищна рада приймала заяви від військовослужбовців на житло, яке їм належить від МО;

9. Щоб в селах, які знаходяться на Сторчівської с/р не відключали електропостачання, щоб дану пропозицію підтримали депутати та голова Новомиколаївської селищної ради ОСОБА_4 .

Пропозиція ОСОБА_3 щодо доповнення порядку денного була постановлена на голосування.

ОСОБА_3 проголосував «за» ,чотирнадцять депутатів проголосували «проти», Депутати ОСОБА_6 і ОСОБА_7 «утримались».

За результатами цього голосування рішення щодо доповнення порядку прийнято не було.

Після цієї сесії 16.12.2024 ОСОБА_3 звернувся до голови селищної ради із депутатським зверненням з переліком прохань, які вказані у скарзі (серед яких оприлюднення результатів голосування в місцевих ЗМІ і на сайті ради, надання копій таких оприлюднень).

Втім в місцевих ЗМІ і на сайті ради оприлюднення результатів голосування 31-ї сесії не було, відповідно їх копії не надані депутату, а надано лише копія протоколу сесії.

Начальником СД ВнП №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області зроблений висновок про відсутність фактичних даних та достатніх обставин, які б свідчили про наявність ознак кримінального правопорушення і неможливість прийняття рішення щодо внесення відповідної інформації в ЄРДР, тому матеріали ЄО №597 від 19.02.2025 (реєстрація матеріалів, зокрема і того який був зареєстрований в ЄО під №315 від 27.01.2025, після їх повернення до ВнП №3) направлені т.в.о. начальника ВнП №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області для проведення перевірки.

В рамках проведеної перевірки голова селищної ради ОСОБА_4 і секретар ради ОСОБА_8 відмовилися давати пояснення на підставі ст.63 Конституції України. Втім в усній формі повідомили, що діяли згідно з чинним законодавством, на всі депутатські звернення надавали депутату ОСОБА_3 відповіді, оприлюднення на веб-сайтах Новомиколаївської селищної ради поіменного голосування на теперішній час не здійснюється за усною вказівкою голови Запорізької ОВА (про ці обставини ОСОБА_3 повідомлялась у відповіді від 28.10.2024 №3277 на попереднє його звернення щодо 30-ї сесії). Оперуповноваженим СКП ВнП №3 ОСОБА_9 складено доповідну записку в якій детально викладено рух матеріалів за депутатськими зверненнями ОСОБА_3 . В контексті доводів депутата щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.351 КК України зроблений висновок, що ці доводи ґрунтуються на припущеннях і суб`єктивній оцінці ОСОБА_3 , і фактично виражаються негодою останнього з тим, яка саме відповідь надана на його звернення, тобто не в повному обсязі і не в такій формі.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування визначений главою 26 КПК України.

Так, ч.1 ст.303 КПК України закріплений вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена така бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені ч.1 ст.303 КПК України, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

За змістом ч.1 ст.214 КПК України, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз положень ст.ст.214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Підставою кримінальної відповідальності згідно з ч.1 ст.2 КК України є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Стаття 11 Кримінального кодексу України визначає, що кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

При цьому Особлива частина Кримінального кодексу України визначає, які саме діяння є кримінальними правопорушеннями, в чому полягає об`єктивна та суб`єктивна сторона того чи іншого кримінального правопорушення, їх кваліфікуючі ознаки тощо.

Виходячи з наведеного, за умови наявності в заяві, повідомленні тих чи інших об`єктивних даних, що дійсно містять ознаки відповідного кримінального правопорушення, то такі заяви чи повідомлення необхідно вважати саме заявами, повідомленнями про вчинені кримінальні правопорушення, відомості про які підлягають внесенню слідчим, дізнавачем, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань в порядку та строки, передбачені ст.214 КПК України.

Відповідно до ч.4 ст.214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Згідно з п.п.4, 5 ч.5 ст.214 КПК України та пункту 1 глави 2 розділу I Положення про порядок ведення ЄРДР, затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020, до ЄРДР вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, його попередню правову кваліфікацію із зазначенням статті (частин статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Отже незважаючи на те, що ст.214 КПК України прямо не передбачено проведення перевірки щодо змісту заяви, виходячи з змісту ч.5 ст.214 КПК України, зміст таких відомостей має бути підданий оцінці.

Повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомленнях потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

Оскільки КПК України надана можливість оскаржити дії слідчого/прокурора, то у слідчого судді виникають повноваження щодо перевірки правильності висновку слідчого/прокурора в результаті такої оцінки.

Вказане відповідає основним положенням цього Кодексу, зокрема п.18 ст.3 КПК України (визначення основних термінів Кодексу), відповідно до якого, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю з дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі №818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Аналіз змісту положень ст.214 КПК України свідчить про обов`язковість вчинення дій лише щодо прийняття та реєстрації заяви, як це передбачено у частині четвертій вказаній статті, і відмова у вчиненні таких дій не допускається.

Водночас, зміст частини першої зазначеної статті не передбачає імперативного обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про ознаки кримінального правопорушення, передбаченого діючим Кримінальним кодексом України.

Тобто, підставою внесення до ЄРДР та початку досудового розслідування можуть слугувати не будь-які заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, а лише ті, у яких зазначені фактичні обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, що є гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу, оскільки безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник має зазначити у повідомленні конкретні, відомі йому обставини такого злочину.

Дійсно, у особи, яка подає заяву, відсутній обов`язок наводити в ній всі фактичні обставини певного злочину. Забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінальних правопорушень, у тому числі доказування обставин, передбачених ст.91 КПК України, покладено саме на органи досудового розслідування та є одним із завдань кримінального провадження.

Однак до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про конкретне кримінальне правопорушення, а не про будь-які дії, які не містять таких ознак.

Завдання і функція слідчого судді, прийняття ним рішення, зокрема при розгляді скарг на бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора щодо невнесення відомостей в ЄРДР, не може зводитись до формальної перевірки факту внесення чи невнесення в ЄРДР відповідних відомостей, натомість слідчий суддя відповідно до вимогам ст.94 КПК України за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого кримінального правопорушення є його суспільна небезпечність. Кримінального правопорушення серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень або проступків (адміністративних, дисциплінарних та інших).

В контексті не оприлюднення протоколів сесії слід зазначити, що за порушення ЗУ «Про доступ до публічної інформації», передбачена адміністративна відповідальність (ст.212-3 КУпАП), однак в тому випадку, якщо для цього є відповідні підстави. Складання протоколів про адміністративне правопорушення, передбачене ст.212-3 КУпАП віднесено до компетенції уповноважених осіб секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини або представники Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а не уповноважених осіб органів Національної поліції.

Загальна позиція скаржника зводиться до того, якщо ті питання чи пропозиції, які зазначаються ним в його зверненнях, запитах чи скаргах не виконуються (задовольняються), або виконуються (задовольняються) не так як він вважає за потрібне ОСОБА_3 , це є кримінальним правопорушенням, незалежно від підстав, причин і мотивів прийняття чи не прийняття того чи іншого рішення.

Не оцінюючи обґрунтованість депутатського звернення ОСОБА_3 , на предмет наявності ознак складу кримінальних правопорушень, слідчий суддя вважає, що в ньому відсутні відомості, які свідчать або можуть свідчити про вчинення, кримінального правопорушення, передбаченого ст.351 КК України, отже підстави для задоволення скарги відсутні.

Крім цього слідчий суддя звертає увагу, що депутат ОСОБА_3 у скарзі на бездіяльність при висвітленні елементів складу кримінального правопорушення (об`єкта, суб`єкта, об`єктивної і суб`єктивної сторони) і вказівки про потерпілого, фактично змішує в одне кримінальне правопорушення елементи складу різних кримінальних правопорушень, зазначає про кримінальні правопорушення з кваліфікацією за ст.ст.28 (співучасть), 351 (перешкоджання діяльності депутата), 364 (зловживання владою або службовим становищем) КК України згадуючи слідчого, хоча в резолютивній частині скарги просить внести до ЄРДР його депутатське звернення від 27.01.2027, у якому, в свою чергу, мова йшла про внесення до ЄРДР відомостей щодо селищного голови ОСОБА_4 з кваліфікацією за ст.351 КК України за ненадання копій оприлюднення.

Керуючись ст.ст.214, 303, 306, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність працівників ВнП №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його депутатським зверненням від 27.01.2025 (ЄО №315 від 27.01.2025, вх.217Д), відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1