ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
Справа № 991/350/25
Провадження № 1?кс/991/347/25
У Х В А Л А

17 січня 2025 рокумісто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу представника ТОВ «Давос Групп» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення,

в с т а н о в и в:

15.01.2025 до Вищого антикорупційного суду у порядку, передбаченому п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, надійшла скарга представника ТОВ «Давос Групп» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП), яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) відомостей про кримінальні правопорушення після отримання його заяви від 10.01.2025.

На підставі протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 15.01.2025 вказану скаргу передано для розгляду слідчому судді ОСОБА_1 .

Обґрунтування скарги

Зі змісту скарги слідує, що 10.01.2025 ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Давос Групп» звернувся до САП із заявою про кримінальні правопорушення, передбачені ч. 3 та ч. 5 ст. 190, ч. 2 ст. 364 КК України, що, на його думку, вчинені службовими особами Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (далі - АРМА), Бюро економічної безпеки України (далі - БЕБ) та ПП «Тендер Онлайн».

Втім, усупереч вимог ч. 1 ст. 214 КПК України, відображені у заяві ОСОБА_3 відомості не були внесені до ЄРДР та його не було повідомлено про початок досудового розслідування.

З урахуванням наведеного, ОСОБА_3 у скарзі прохав слідчого суддю постановити ухвалу відповідно до ч. 1 та п. 3 ч. 2 ст. 307 КПК України, якою зобов`язати уповноважену особу САП виконати вимоги ч. 1 ст. 214 КПК України.

Позиції учасників справи

Заявник - директор ТОВ «Давос Групп» ОСОБА_3 та представник САП, будучи належно повідомлені про дату, час та місце розгляду скарги, у судове засідання не прибули.

Водночас, начальник управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді САП ОСОБА_4 надіслав суду заперечення на скаргу ОСОБА_3 , в яких, окрім іншого, прохав здійснити розгляд у відсутність представника САП.

Про причини неприбуття заявника слідчого суддю повідомлено не було.

За наведених обставин та у відповідності до ч. 3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу у відсутність осіб, які не прибули у судове засідання.

Мотиви суду

Перевіривши матеріали справи, слідчий суддя дійшов висновку про те, що провадження за скаргою представника ТОВ «Давос Групп» ОСОБА_3 слід закрити з таких підстав.

Частина 1 ст. 24 КПК України кожному гарантує право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Підстави та порядок оскарження до слідчого судді рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування визначені § 1 Глави 26 КПК України (ст. 303?308).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні заявник може оскаржити бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

У силу ч. 1 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими ст. 318?380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Визначення підсудності кримінального провадження є важливою складовою забезпечення права особи на справедливий суд, встановлений законом.

Предмета підсудність Вищого антикорупційного суду визначена ст. 331 КПК України.

Так, ч. 1 ст. 331 КПК України передбачено, що Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці ст. 45 КК України, ст. 2062, 209, 201, 3662, 3663 КК України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених п. 1?3 ч. 5 ст. 216 КПК України.

Згідно з приміткою ст. 45 КК України корупційними кримінальними правопорушеннями відповідно до цього Кодексу вважаються кримінальні правопорушення, передбачені ст. 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені ст. 210, 354, 364, 3641, 3652, 368?3692 цього Кодексу.

У п. 1?3 ч. 5 ст. 216 КПК України визначені умови, за наявності хоча б однієї з яких Вищому антикорупційному суду підсудні вищевказані кримінальні правопорушення, а саме:

(1) кримінальне правопорушення вчинено:

- Президентом України, повноваження якого припинено, народним депутатом України, Прем`єр?міністром України, членом Кабінету Міністрів України, першим заступником та заступником міністра, членом Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, Антимонопольного комітету України, Головою Державного комітету телебачення і радіомовлення України, Головою Фонду державного майна України, його першим заступником та заступником, членом Центральної виборчої комісії, Головою Національного банку України, його першим заступником та заступником, Головою Національного агентства з питань запобігання корупції, його заступником, Директором Бюро економічної безпеки України, його заступником, членом Ради Національного банку України, Секретарем Ради національної безпеки і оборони України, його першим заступником та заступником, Постійним Представником Президента України в Автономній Республіці Крим, його першим заступником та заступником, радником або помічником Президента України, Голови Верховної Ради України, Прем`єр?міністра України;

- державним службовцем, посада якого належить до категорії «А»;

- депутатом Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутатом обласної ради, міської ради міст Києва та Севастополя, посадовою особою місцевого самоврядування, посаду якої віднесено до першої та другої категорій посад;

- суддею (крім суддів Вищого антикорупційного суду), суддею Конституційного Суду України, присяжним (під час виконання ним обов`язків у суді), Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої ради правосуддя, Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої кваліфікаційної комісії суддів України;

- прокурорами органів прокуратури, зазначеними у п. 1?4, 5?11 ч. 1 ст. 15 Закону України «Про прокуратуру»;

- особою вищого начальницького складу державної кримінально?виконавчої служби, органів та підрозділів цивільного захисту, вищого складу Національної поліції, посадовою особою митної служби, якій присвоєно спеціальне звання державного радника митної служби III рангу і вище, посадовою особою органів державної податкової служби, якій присвоєно спеціальне звання державного радника податкової служби III рангу і вище;

- військовослужбовцем вищого офіцерського складу Збройних Сил України, Служби безпеки України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Національної гвардії України та інших військових формувань, утворених відповідно до законів України;

- керівником суб`єкта великого підприємництва, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків;

(2) розмір предмета кримінального правопорушення, передбаченого ст. 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 368, 369, 3692 КК України, у п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення, а також предмет кримінального правопорушення або розмір завданої шкоди у кримінальних правопорушеннях, передбачених ст. 191, 2062, 209, 210, 211, 364, 410 КК України, у дві тисячі і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення (якщо кримінальне правопорушення вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків);

(3) кримінальне правопорушення, передбачене ст. 369, ч. 1 ст. 3692КК України, вчинено щодо службової особи, визначеної у ч. 4 ст. 18 КК України або у п. 1 цієї частини.

Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до ч. 1 ст. 331КПК України (ч. 2 ст. 331КПК України).

Отже, слідчий суддя Вищого антикорупційного суду уповноважений розглядати скарги, подані у порядку ст. 303 КПК України, виключно у кримінальних провадженнях та щодо кримінальних правопорушень, віднесених до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду.

Тотожна норма закріплена ч. 1 ст. 306 КПК України.

Як уже згадувалося, ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Давос Групп» звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи САП, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення після отримання його заяви від 10.01.2025.

Зі змісту заяви директора ТОВ «Давос Групп» ОСОБА_3 слідує, що він повідомив САП про вчинення службовими особами БЕБ, АРМА та ТОВ «Тендер Онлайн» кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 та ч. 5 ст. 190, ч. 2 ст. 364 КК України.

Серед іншого, заявник вказав, що БЕБ здійснюється досудове розслідується у кримінальному провадженні № 0000009 від 08.07.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 199, ч. 2 ст. 204 КК України.

21.05.2024?22.05.2024 на підставі ухвали слідчого судді від 09.05.2024 у цьому кримінальному провадженні БЕБ вилучило належне ТОВ «Давос Групп» обладнання для виробництва сигарет загальною вартістю 2 781 057,00 грн, яке ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 26.09.2024 передано для реалізації АРМА. У свою чергу, АРМА провело конкурс серед юридичних осіб, які здійснюють реалізацію арештованих активів, переможцем якого визнано ПП «Тендер Онлайн».

На думку заявника, процедура організації та проведення конкурсу з реалізації промислового обладнання ТОВ «Давос Групп» проведена незаконно та з грубими порушеннями встановленого порядку (зокрема, без дотримання вимог щодо прийняття активів в управління, ігнорування обов`язкової процедури оцінки, організація процедури реалізації без належних правових підстав).

З урахуванням наведеного, заявник уважав, що службові особи БЕБ та АРМА, за попередньою змовою з працівниками ПП «Тендер Онлайн», шляхом обману, незаконно організували проведення конкурсу серед юридичних осіб, які здійснюють реалізацію арештованих активів, з метою заволодіння у незаконний спосіб майном ТОВ «Давос Групп» - промислового обладнання для виробництва сигарет загальною вартістю 2 781 057,00 грн.

У запереченнях на скаргу представник САП указав, що заява ОСОБА_3 від 10.01.2025 скерована за належністю до Офісу Генерального прокурора, оскільки розгляд порушених у ній питань не належить до компетенції САП.

Виходячи зі змісту заяви, ОСОБА_3 прохав внести до ЄРДР відомості та розпочати досудове розслідування, у тому числі, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, що, на його думку, вчинене службовими особами БЕБ та АРМА.

Втім, згідно з визначеним п. 1 ч. 5 ст. 216 КПК України переліком службові особи БЕБ та АРМА не відносяться до суб`єктів вчинення кримінального правопорушення, як умови підсудності справи Вищому антикорупційному суду. За вказаною нормою закону, такими суб`єктами можуть бути Директор БЕБ, його заступник, державний службовець, посада якого належить до категорії «А».

Окрім того, ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» установлено з 01.01.2024 прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3 028,00 грн.

Виходячи з п. 2 ч. 5 ст. 216 КПК України, предмет кримінального правопорушення або розмір завданої шкоди у кримінальному правопорушенні, передбаченому ст. 364 КК України, вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, як умови підсудності справи Вищому антикорупційному суду, має становити не менше 6 056 000,00 грн (3 028,00 грн х 2 000).

Проте, з заяви ОСОБА_3 слідує, що розмір завданої, на його думку, шкоди визначено через вартість переданого АРМА виробничого обладнання у розмірі 2 781 057,00 грн, що не відповідає визначеній п. 2 ч. 5 ст. 216 КПК України умові.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя вважає відсутніми передбачені п. 1?3 ч. 5 ст. 216 КПК України імперативні умови підсудності скарги представника ТОВ «Давос Групп» ОСОБА_3 Вищому антикорупційному суду.

Тому, виходячи з ч. 2 ст. 331 та ч. 1 ст. 306 КПК України скарга не підлягає розгляду слідчим суддею Вищого антикорупційного суду в порядку здійснення судового контролю під час досудового розслідування, позаяк Вищий антикорупційний суд не є «судом, встановленим законом» для розгляду даної скарги.

За загальним правилом, визначеним п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Передбачений ст. 306 КПК України порядок розгляду слідчим суддею скарг під час досудового розслідування та обмежені строки їх розгляду (протягом 72 годин) не передбачає прийняття окремого рішення про відкриття провадження за скаргою. Втім, призначення судового засідання щодо розгляду відповідної скарги формально вказує на початок процедури її розгляду.

Якщо після відкриття провадження (призначення судового засідання для розгляду скарги) буде встановлено, що воно відкрите за скаргою, яка не підлягає розгляду в цьому суді, слідчий суддя має постановити ухвалу про закриття провадження.

Указані висновки цілком узгоджуються з правовою позицією Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, наведеною у постанові від 19.02.2019 (справа № 569/17036/18, провадження № 51?598кмо19).

Отже, оскільки після відкриття провадження за скаргою встановлено, що вона не підлягає розгляду у цьому суді, слідчий суддя вважає за необхідне закрити провадження за скаргою представника ТОВ «Давос Групп» ОСОБА_3 .

Вирішуючи питання про можливість оскарження постановленої ухвали, слідчий суддя виходить з усталеної правової позиції Верховного Суду про те, що постановлені слідчим суддею ухвали, що не передбачені кримінальними процесуальними нормами, підлягають перегляду в апеляційному порядку (серед інших постанови Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 року у справах № 237/1459/17, 243/6674/17?к, постанова Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 05.07.2022 у справі № 757/27041/21?к).

На підставі викладеного, керуючись ст. 303, 304, 306 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Закрити провадження за скаргою представника ТОВ «Давос Групп» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей після отримання заяви про кримінальні правопорушення від 10.01.2025.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1