Справа № 274/1166/25
Провадження № 1-кс/0274/601/25
"25" березня 2025 р. м. Бердичів
Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 ,
про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Червоне Андрушівського району Житомирської області, громадянина України, непрацюючого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого,
25.03.2025 слідчий СВ Бердичівського РВП ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_5 звернувся з клопотанням, в якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів.
Обґрунтування клопотання
У рамках даного кримінального провадження 20.03.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України.
Необхідність застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою мотивовано тим, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєнні злочину, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України та існують ризики: переховування від органу досудового розслідування або суду; незаконного впливу на потерпілу та свідків з метою зміни наданих раніше ними показань та уникнення кримінальної відповідальності; перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином, шляхом не явки до суду для проведення судових розглядів; вчинення інших кримінальних правопорушень.
Процедура, позиції учасників провадження
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав.
Підозрюваний ОСОБА_4 просить обрати йому запобіжний захід у виді домашнього арешту. Пояснив, що він проживає у людини, в якої працює в селищі Червоному, адреси він не знає. Вину у скоєнні крадіжки визнав частково, зазначив, що викрав тільки дриль-перфоратор, у скоєному розкаюється.
Кримінально-процесуальне законодавство
Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті ( ч. 2 ст. 177 КК України)
За положеннями статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:
1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;
3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;
4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;
5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;
6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;
7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;
8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;
9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;
10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;
11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;
12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Згідно вимог статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному щодо злочину, який спричинив загибель людини (п.2ч.4ст.183КПК України).
Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка та висновки
Відповідно до пред`явленої 20.03.2025 підозри - досудовим розслідуванням встановлено, що 10.01.2025, близько 17 год. у ОСОБА_4 , який перебував у будинку АДРЕСА_2 , виник злочинний умисел на повторне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, введеного на території України Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022, затвердженого Законом України №2102-IX від 24.02.2022 (востаннє продовженого Указом Президента України №740/2024 від 28.10.2024, затвердженого Законом України №4024-IX від 18.10.2024 строком на 90 діб з 29.10.2024 по 07.02.2025).
Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на повторне, таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів, ОСОБА_4 10.01.2025, близько 17:00 год., перебуваючи в буд. АДРЕСА_2 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, зайшовши до однієї з кімнат будинку, з корисливого мотиву, в умовах воєнного стану, умисно, таємно, повторно викрав майно належне ОСОБА_6 , а саме: дриль-перфоратор марки «Alpari» моделі «RX-1019» потужністю 1100 Вт, вартістю 2560 грн. 00 коп. та електричний лобзик марки «Протон» моделі «ПЛЭ-100» в кейсі, вартістю 747 грн. 00 коп.
Після цього, ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення зник та викраденим майном розпорядився на власний розсуд, спричинивши потерпілій ОСОБА_6 матеріальної шкоди на загальну суму 3307 грн 00 коп.
Обґрунтованість підозри вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, доводиться: протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від ОСОБА_6 від 12.02.2025; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_6 від 13.02.2025; протоколом ОМП від 12.02.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 13.02.2025, ; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 13.02.2025; протоколом впізнання за участю свідка ОСОБА_7 від 26.02.2025.
Оцінюючи наявні у справі матеріали та встановлені в ході судового розгляду фактичні обставини, слідчий суддя вважає доведеними ризики можливого переховування підозрюваного від органу до судового розслідування та суду, вчинення іншого кримінального правопорушення, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, шляхом неявки до слідчого прокурора чи суду, незаконного впливу потерпілого чи свідків.
Ризиком у контексті кримінального процесуального законодавства є певна ступінь ймовірності того, що підозрюваний вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.
Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови»§58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).
З копії паспорта ОСОБА_4 вбачається, що він зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Проте, підозрюваний підтвердив, що там він не проживає.
Згідного довідки - характеристики селищного голови Червоненської селищної ради ОСОБА_9 від 18.02.2025, ОСОБА_4 проживає один за адресою: АДРЕСА_1 , не одружений, притягувався до кримінальної відповідальності, зловживає спиртними напоями, офіційно не працевлаштований, веде антисоціальний спосіб існування.
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, шляхом неявки до слідчого прокурора чи суду, слідчий суддя вважає такі дії вірогідними, з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, а це позбавлення волі від 5 до 8 років.
У судовому засіданні також встановлено, що ОСОБА_4 , будучи військовослужбовцем, самовільно залишив місце проходження служби.
Негативна характеристика підозрюваного, те, що він був неодноразово притягнутий до кримінальної відповідальності, хоч і судимість погашена, пред`явлення йому обвинувачень у чотирьох кримінальних провадженнях, свідчить про те, що ОСОБА_4 має негативну репутацію, тривало допускає протиправну поведінку, в тому числі і після початку служби в ЗСУ. А тому існують обґрунтовані ризики того, що підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на волі, може переховуватися від органів досудового розслідування, з метою уникнення можливого покарання у виді позбавлення волі на тривалий період часу та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, шляхом неявки до слідчого прокурора чи суду.
Той факт, що підозрюваний відповідно до характеристики схильний до зловживання алкогольними напоями, веде антисоціальний спосіб життя, він не працює, не має легальних джерел доходів, щодо нього до суду передано обвинувальні акти за ч. 2 ст. 125, ч. 1 ст. 122, ч. 4 ст. 185 КК України свідчать, що існує висока ймовірність можливого вчинення ним іншого злочину.
Ризик незаконного впливу на свідків та потерпілу також є доведеним, оскільки останні йому відомі, одним із свідків є батьком підозрюваного - ОСОБА_8 , який в свою чергу є потерпілим у іншому кримінальному провадженні. Тому підозрюваний зможе незаконно впливати на потерпілу та свідків, з метою зміни наданих ними раніше показань.
З огляду на викладене, враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_4 , тяжкість вчиненого ним кримінального правопорушення, а також з метою забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігання будь-яким спробам переховуватися від органів досудового розслідування, перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином, шляхом не явки до суду для проведення судових розглядів, можливого незаконного впливу на свідків та потерпілого задля унеможливлення вчинення іншого злочину, на даній стадії кримінально провадження є необхідним застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Слідчий суддя вважає, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів, в тому числі і домашній арешт, не буде достатнім для запобігання ризикам зазначеним вище.
На виконання вимог ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя визначає заставу в розмірі 60 560 гривень, при сплаті якої підозрюваний звільняється з-під варти.
Керуючись статтями 176, 182, 183, 194, 196 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в:
Клопотання слідчого задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 23 травня 2025 року.
При сплаті застави строком на 2 місяці покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:
- прибувати за першим викликом до слідчого, прокурора, суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Роз`яснити, що з моменту звільнення ОСОБА_4 з-під варти внаслідок внесення застави, він зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави, а у разі їх невиконання, внесені у якості застави кошти звертаються в дохід держави.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду, а підозрюваним у той же строк із дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1