Справа № 991/311/25
Провадження № 1-кс/991/309/25
УХВАЛА

про відмову у задоволенні скарги

22 січня 2025 рокумісто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_6,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_7,

особи, яка подала скаргу, ОСОБА_5 (у режимі відеоконференції),

розглянув у відкритому судовому засіданні його скаргу на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР).

(1) Зміст поданої скарги

15.01.2025 до Вищого антикорупційного суду надійшла вказана скарга разом із заявою про поновлення строку на оскарження такої бездіяльності.

З її змісту вбачається, що 17 жовтня 2024 ОСОБА_1 звернувся до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП) із заявою про вчинення корупційного кримінального правопорушення конкретними посадовими особами.

Водночас 03.01.2025 останній отримав відповідь від НАБУ, датовану 27.11.2024, в якій йшлося про те, що його заяву перенаправлено до Державного бюро розслідувань (далі - ДБР).

На переконання особи, яка звернулася із скаргою, такі дії було вчинено в порушення вимог ст. 25 та ст. 214 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК).

У зв`язку з викладеним, він звернувся із відповідною скаргою до слідчого судді та просив визнати бездіяльність уповноважених осіб НАБУ щодо перенаправлення його заяви про злочин до ДБР, а також зобов`язати НАБУ внести до ЄРДР зазначені відомості.

(2) Позиції учасників справи

Особа, яка подала скаргу, ОСОБА_1 підтримав заявлену скаргу з підстав, викладених у ній, та просив її задовольнити.

Представник особи, бездіяльність якої оскаржується, в судове засідання не прибув, водночас детективи НАБУ ОСОБА_8 та ОСОБА_9 направили пояснення щодо вказаної скарги та матеріали щодо розгляду заяви ОСОБА_2 , а також просили проводити розгляд без їх участі.

В обґрунтування своїх пояснень детектив ОСОБА_3 зазначив, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення.

Проте заявник не навів достатніх об`єктивних даних та конкретних фактів, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, здійснення досудового розслідування якого віднесено до підслідності детективів НАБУ.

Крім того, детектив ОСОБА_4 також вказав, що таку заяву було скеровано до ДБР для організації розгляду в межах компетенції.

Відсутність слідчого, бездіяльність якого оскаржується, не є перешкодою для розгляду скарги (ч. 3 ст. 306 КПК).

(3) Мотиви слідчого судді щодо розгляду скарги

На досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК).

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

Згідно з ч. 2 ст. 304 КПК скарга повертається, серед іншого, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Слідчий суддя встановив, що ОСОБА_1 наразі утримується в Державній установі (далі - ДУ) «Запорізький слідчий ізолятор». У своїй заяві про поновлення строку на оскарження бездіяльності детективів НАБУ той зазначив, що відповідь НАБУ щодо його заяви про злочин від 27.11.2024 була помилково направлена до слідчого ізолятора, розташованого у м. Харкові та була зареєстрована там 10.12.2024. Після чого вона була скерована до ДУ «Запорізький слідчий ізолятор» та, відповідно, отримана ним 3 січня 2025. Скарга останнього датується 09.01.2025.

Так, зазначена скарга об`єктивно була подана із порушенням десятиденного строку на її подання, однак слідчий суддя вважає можливим поновити такий строк задля забезпечення особі доступу до правосуддя, а також з урахуванням того, що той, станом на час подання цієї скарги, перебуває під вартою.

Реалізуючи функцію судового контролю, слідчий суддя дослідив подану скаргу та матеріали, що надійшли від органу, можлива бездіяльність якого оскаржується, та дійшов висновку про те, що у її задоволенні слід відмовити.

Чинний КПК закріплює таку процедуру початку досудового розслідування. Слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР (ч. 1 ст. 214 КПК).

Крім цього, відповідно до пунктів 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК до ЄРДР, серед іншого, вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

З аналізу вказаних норм вбачається обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення. При цьому, варто наголосити, що передбачена чинним КПК процедура внесення відомостей не свідчить, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, а передбачає те, що для перевірки відповідних підстав не потрібно проводити оцінку викладених у заяві відомостей, а необхідно перевірити зміст самої заяви.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у своїй заяві має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України).

У випадку, якщо зі змісту заяви неможливо встановити цих загальних ознак, тобто чи могло бути вчинено злочин взагалі, такі відомості до реєстру не підлягають внесенню.

Слідчий суддя констатував, що 17.10.2024 ОСОБА_1 звернувся до САП із заявою про вчинення відповідними особами кримінальних правопорушень, передбачених ст. 255 та ст. 368 Кримінального кодексу України (далі - КК).

Надалі САП спрямувала вказану заяву до НАБУ для прийняття рішення відповідно до вимог ст. 214 КПК.

Зі змісту заяви вбачається, що співробітником Головного управління внутрішньої безпеки СБУ (далі- ГУ ВБ СБУ), заступником начальника ГУ ВБ СБУ в Запорізькій області, начальником відділу Управління СБУ в Запорізькій області, начальником ГВ БКОЗ в УСБУ в Запорізькій області, колишнім керівником Запорізької обласної прокуратури, першим заступником керівника Запорізької обласної прокуратури, прокурором Запорізької обласної прокуратури та суддею Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя було створено злочинну корупційну «схему».

Заявник просив внести відомості, зокрема за ст. 368 КК, яка встановлює відповідальність за прийняття пропозиції, обіцянки або одержання неправомірної вигоди службовою особою.

Відповідно до ч. 5 ст. 216 КПК детективи НАБУ здійснюють досудове розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ст. 368 КК України, якщо, серед іншого, його вчинено: суддею; керівником обласної прокуратури; першим заступником керівника обласної прокуратури.

Здійснивши детальний аналіз обставин, зазначених у заяві про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що у ній не наведено конкретних, відомих заявнику відомостей, що можуть свідчити про вчинення керівником Запорізької обласної прокуратури, першим заступником керівника Запорізької обласної прокуратури та суддею Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя корупційного злочину.

ОСОБА_1 лише хаотично згадує таких осіб у своїй заяві, вказуючи їх прізвища та посади, однак не зазначає фактичних обставин та конкретних відомостей, що можуть свідчити про вчинення вказаного злочину.

Щодо участі судді, на думку заявника, у злочинній організації, слід зазначити таке. Із змісту поданої заяви вбачається, що доводи останнього ґрунтуються виключно на незгоді із прийнятим судовим рішенням. При цьому в заяві не зазначено обставин, що вказували або могли б свідчити про вчинення суддею кримінального правопорушення, з чим закон пов`язує внесення відомостей до ЄРДР. Оцінка судових рішень, прийнятих суддею, може бути надана виключно у межах встановленого законодавством процесуального перегляду, шляхом апеляційного і, в установлених законом випадках, касаційного оскарження.

Тобто зважаючи на те, що у заяві не зазначено достатніх відомостей, які могли б свідчити про вчинення вказаними особами корупційного правопорушення, слідчий суддя доходить висновок, що подана скарга є необґрунтованою.

Щодо тверджень ОСОБА_2 про незаконне скерування детективами НАБУ його заяви за підсудністю до ДБР, варто вказати, що кримінальним процесуальним законом не передбачено оскарження таких дій, а отже, підстави для задоволення скарги в цій частині відсутні.

На підставі викладеного, слідчий суддя постановив:

-відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань .

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду впродовж п`яти днів з дня отримання її копії.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі її подання ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_6