печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2025 року м. Київ

Суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву захисника - адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від розгляду справи № 757/18375/25-к за клопотанням старшого слідчого в особливо важливих справах 2-го відділу (розслідування особливо важливих кримінальних проваджень) управління Головного слідчого управління Національної поліції України майора поліції ОСОБА_5 про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001359,

УСТАНОВИВ:

1.Стислий опис провадження

Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001359від 02.11.2021 за ознаками скоєння кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст. 311, ч. 3 ст. 209, ч. 1, 2 ст. 255 КПК України.

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 надійшло клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах 2-го відділу (розслідування особливо важливих кримінальних проваджень) управління Головного слідчого управління Національної поліції України майора поліції ОСОБА_5 про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001359 від 02.11.2021.

2.Короткий виклад поданої заяви про відвід.

У судовому засіданні від 22.04.2025 захисник підозрюваного ОСОБА_6 , адвокат ОСОБА_3 , заявив відвід слідчому судді ОСОБА_4 .

Відвід мотивований тим, що Печерський районний суд м. Києва, всупереч вимогам Указу президента України «Про внесення до мережі та кількісного кладу судді місцевих судів» від 18.10.2001 року № 990/2001, не був утворений у законний спосіб, не був взятий на облік органами державної статистики, як того вимагало чинне на той час законодавство стосовно новоутвореної юридичної особи. Всупереч вимогам ст. 6, 124 Конституції України, ст. 24, ч.5 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Печерський районний суд міста Києва не має статусу органу державної влади. Відтак, судді Печерського районного суду м. Києва не мають правових підстав для здійснення правосуддя. Наведені вище обставини, на думку захисника, безперечно свідчать, що суддею ОСОБА_4 порушуються засади кримінального провадження, що викликає обґрунтований сумнів у її неупередженості і відповідно до ст. 75 КПК України є підставою для її відводу від розгляду вказаного клопотання.

3.Явка сторін

Від адвоката ОСОБА_7 надійшла заява про розгляд заяви без його участі. При ухваленні рішення покладався на розсуд суду.

Інші сторони в судове засідання не прибули, будучи належно повідомленими про день, час та місце розгляду справи.

Відповідно до ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 26, 81 КПК України, суддя визнав за можливе розглянути заяву про відвід у відсутність учасників судового процесу.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду заяви здійснювалось фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів.

4.Обґрунтування позиції суду

Дослідивши заяву про відвід суддя вважає, що вона не підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.

Можливість неупередженого та об`єктивного розгляду справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя, та з метою дотримання цієї гарантії учасники судового провадження мають право заявити відвід, який повинен бути вмотивованим (ст. 80 КПК).

Підстави для відводу слідчого судді визначені у ст. 75, 76 КПК України.

Відповідно до ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Статтею 76 КПК України визначено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді касаційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або постанови суду касаційної інстанції.

Згідно ч. 5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так, у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року у справі №5-15п12).

Проаналізувавши наведені норми, зважаючи на презумпцію неупередженості судді, суддя зазначає, що судовим розглядом не встановлено наявність обставин, які б викликали сумнів в неупередженості слідчого судді ОСОБА_4 і унеможливлювали винесення нею об`єктивного судового рішення. Заявлений захисником відвід жодним чином не мотивований, не містить будь-яких належних та підтверджених даних, які б свідчили про наявність сумніву в неупередженості на необ`єктивності слідчого судді ОСОБА_4 .

За таких обставин, правові підстави для задоволення заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_4 відсутні. Отже, заява про відвід слідчого судді ОСОБА_4 є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 75, 76, 80, 81, 309 Кримінального процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Заяву - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1