Справа № 496/1568/25
Провадження № 1-кс/496/754/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2025 року слідчий суддя Біляївського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 , діючого в інтересах Акціонерного товариства «Державний ощадний банк», в особі філії Одеського обласного управління АТ «Ощадбанк», про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В :

До Біляївського районного суду Одеської області 28.04.2025 року надійшло клопотання представника Акціонерного товариства «Державний ощадний банк», в особі філії Одеського обласного управління АТ «Ощадбанк», у якому останній просить скасувати арешт накладений ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 21.03.2025 у справі 496/1568/25 накладений на: - складські приміщення, загальною площею 4 592,3 кв.м, що розташовані за адресою: Одеська область, Овідіопольський район, смт. Авангард, вул. Базова, 12д, які в цілому складаються з - адміністративний будинок «А» площею - 48,2 кв.м, адміністративний будинок «Б» площею - 23,7 кв.м, вбиральня «В» площею - 5,2 кв м, склад «Г» площею - 667,4 кв.м, пельменний цех «Д» площею - 229 кв.м, підсобне приміщення м`ясного цеху «д» площею - 264,2 кв.м, цех морозива «Е», «е», «е1», «е2», «е-1» площею - 1963,4 кв.м, цех морозива «Ж» площею - 162,2 кв.м, рампа «З» площею - 196,1 кв.м, прохідна «И» площею - 17,2 кв.м, ганок площею - 1,7 кв.м, ганок площею - 1,7 кв.м, ганок площею - 1,7 кв.м, ганок площею - 1,7 кв.м, підсобне приміщення «д1» площею - 17,9 кв.м, ганок площею - 7,4 кв.м, ганок площею - 2,3 кв.м, компресорна «І» площею - 43,6 кв.м, вбиральня «Ї» площею - 4,3 кв.м. щитова «Й» площею - 8 кв.м, склад «П» площею - 560,3 кв.м, склад «Р» площею - 363,3 кв.м, споруди № 1-12, «І», ганок площею - 1,8 кв.м, з реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна 37; - земельну ділянку за кадастровим номером :02:002:0048, яка розташована за адресою: Одеська область, Овідіопольський район, смт. Авангард, вул. Базова, 12д, загальною площею 1,2666 га, цільове призначення якої для експлуатації виробничої бази з відкритою автостоянкою, з реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна 37. Скасувати заборону накладену ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 21.03.2025 року у справі 496/1568/25 щодо: заборони усім суб`єктам державної реєстрації прав, які здійснюють повноваження у сфері державної реєстрації речових прав на рухоме майно, вчиняти будь - які реєстраційні дії (державна реєстрація прав та їх обтяжень, внесення записів до Державного реєстру рухомого майна відносно об`єкту рухомого майна тощо) відносно вищевказаного майна.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що його слід повернути, виходячи з наступного.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Згідно з п. 18 ч.1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - це суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Частиною 3 ст. 26 КПК України визначено, що слідчі судді, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень КПК України.

У відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ст. 171-174 КПК України встановлено, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. Також, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Так, в підтвердження доводів до клопотання надано ухвалу слідчого судді Біляївського районного суду Одеської області від 21.03.2025 року про арешт майна, ухвалу слідчого судді Біляївського районного суду Одеської області від 09.04.2025 року про надання тимчасового доступу до речей та документів, якою клопотання слідчого задоволено, ухвалу слідчого судді Біляївського районного суду Одеської області від 09.04.2025 року про надання тимчасового доступу до речей та документів, якою клопотання слідчого задоволено, однак усі вказані ухвали слідчих суддів виготовлені з Єдиного державного реєстру судових рішень із знеособленими даними, а також закритими індивідуальними даними щодо майна якого вирішувалося питання, що позбавляє можливості слідчому судді визначити перелік майна, відносно якого заявлено клопотання про скасування арешту майна, а також встановити правову підставу та мету застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна та вирішити питання про наявність правових підстав для скасування арешту майна.

Частина перша ст. 174 КПК України передбачає, що з клопотанням про скасування арешту майна може звернутись підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна. Однак, заявником не надано слідчому судді документи, які підтверджують право власності на майно, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження арештованим майном. Вказаними доказами можуть бути квитанції, чеки, накладні про купівлю речей та предметів, гарантійні талони із зазначенням серійного номеру, дати придбання тощо.

Слід зазначити, що положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно ч.6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до роз`яснень пункту 13 листа ВССУ №223-558/0/4-13 від 05.04.2013 року, рішення за результатами розгляду клопотання про скасування арешту майна, на відміну від ухвали слідчого судді про арешт майна або відмову у ньому (п.9 ч.1 ст.309 КПК України), оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 9, 170-175 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання ОСОБА_2 , діючого в інтересах Акціонерного товариства «Державний ощадний банк», в особі філії Одеського обласного управління АТ «Ощадбанк», про скасування арешту майна - повернути особі, яка її подала разом із всіма доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1