Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/3240/24
Провадження № 1-кс/935/772/24
У Х В А Л А

Іменем України

16 грудня 2024 року м.Коростишів

Слідчий суддя Коростишівського районного суду Житомирської області - ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Коростишів, скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб ВП №2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,

УСТАНОВИВ:

До слідчого судді Коростишівського районного суду надійшла вищевказана скарга, згідно якої адвокат ОСОБА_3 ,який діє в інтересах ОСОБА_4 просить: зобов`язати посадових осіб ВП №2 ЖРУП ГУНП в Житомирській області відповідно до вимог ст.214 КПК України внести до ЄРДР відомості за заявою ОСОБА_4 від 25.11.2024 року про вчинення кримінального правопорушення від 25.11.2024 та розпочати досудове розслідування за ознаками злочину передбаченого ч.2 ст. 125 КК України.

В обґрунтування скарги зазначив, що 25.11.2024 ОСОБА_4 звернулась із письмовою заявою до ВП №2 ЖРУП ГУНП в Житомирської області про обставини, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 125 КК України. Проте у встановлений КПК України строк відомості до ЄРДР не були внесені, витяг з ЄРДР заявнику не надано.

В судове засідання ОСОБА_4 та її представник ОСОБА_3 не з`явились, про розгляд скарги повідомлені належним чином. На адресу суду адвокатом ОСОБА_3 подано клопотання, відповідно до якого просив здійснювати розгляд скарги без участі скаржника та його представника, скаргу підтримують в повному обсязі, просять її задовольнити.

Повідомлений у встановленому законом порядку про дату, час та місце розгляду скарги ВП № 2 Житомирського РУП Головного управління Національної поліції в Житомирській області у судове засідання свого представника не направили. До суду направили матеріали кримінального провадження за № 0000055 від 15.11.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 125 КК України по факту спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_4 . Інших заяв та клопотань не подавали, що відповідно до ч.3 ст.306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до ст. 107 ч.4 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи те, що сторони не з`явились в судове засідання, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дану скаргу без застосування технічних засобів фіксування.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду скарги.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Статтею 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, дізнавача, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Пункт 1 частини 1 статті 303 КПК України визначає, що на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Слідчим суддею, встановлено, що 25.11.2024 р. ОСОБА_4 звернулась до ВП №2 Житомирського РУП ГУНП України в Житомирській області з заявою в порядку ч.1 ст.214 КПК України, оскільки в діях ОСОБА_5 наявний склад кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 с. 125 КК України.

Сектором дізнання ВП №2 Житомирського РУП ГУНП України в Житомирській області було надіслано на адресу суду матеріали кримінального провадження № 0000055 від 15.11.2024 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, з якого вбачається , що заява ОСОБА_4 від 25.11.2024 року, подана в порядку ч.1 ст. 214 КПК України була приєднана до матеріалів даного кримінального провадження .

Тобто заява ОСОБА_4 від 25.11.2024 року не була зареєстрована в ЄРДР.

Всупереч положенням статті 214 КПК України відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за вказаною заявою про вчинення кримінального правопорушення внесено не було, на спростування вказаного, представником ВП № 2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області відповідного витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань не надано.

Згідно ч.2 ст.307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року (справа №818/1526/18), у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Слідчий суддя зазначає, що стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання вказаних завдань і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів.

Чинним КПК України закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки). Так, згідно вимог ч. 1 та 2 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Проте така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається в тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України).

У свою чергу, якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_6 від 17 червня 2020 року, у пункті 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду також у своїй постанові від 16 травня 2019 року (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив: «...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду в ухвалі від 31 січня 2023 року (справа № 991/6523/22) зробила висновок, що закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Оскільки заяву про вчинення кримінального правопорушення поданою ОСОБА_4 не внесено до ЄРДР, слідчий суддя дійшов до висновку, що наразі наявні правові підстави для зобов`язання уповноважених осіб ВП №2 ЖРУП ГУНП в Житомирській області внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 від 25.11.2024 року.

Проте, слідчий суддя зазначає, що заявник не вправі надавати слідчому (прокурору) вказівки щодо того, за якою саме правовою кваліфікацією необхідно вносити відомості про вчинені кримінальні правопорушення до ЄРДР, натомість, попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) КК України на підставі зазначених у заяві обставин, згідно приписів пункту 5 частини 5 статті 214 КПК України, здійснюється відповідною службовою особою, уповноваженою на прийняття та реєстрацію заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення при внесенні відомостей до ЄРДР, а не заявником.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Одеського апеляційного суду від 16 лютого 2021 року (справа 522/21516/20).

Разом з тим, вимоги особи, яка подала скаргу, щодо видачі відповідного витягу з ЄРДР, нормами ч. 1 ст.303 КПК України не передбачені та ще не вчинені дії про внесення відомостей до ЄРДР, а тому вимоги в цій частині є передчасними, оскільки такий обов`язок виникне у слідчого, дізнавача чи прокурора, лише після внесення відомостей до ЄРДР .

За таких обставин, слідчий суддя дійшов до висновку, що скарга підлягає до часткового задоволення.

Керуючись статтями 303, 304, 306, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу представника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ВП №2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області задовольнити частково .

Зобов`язати уповноважених осіб ВП №2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, відповідно до вимог ст. 214 КПК України, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою ОСОБА_4 від 25.11.2024 року про вчинення кримінального правопорушення, у відповідності до ст. 214 КПК України про що повідомити особу, яка подала скаргу.

В задоволенні решти вимог - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1