Справа № 761/5760/25
Провадження № 1-кс/761/4447/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2025 року м. Київ

Слідча суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва в режимі відеоконференції клопотання тимчасово виконуючого обов`язки старшого слідчого - криміналіста відділу розслідування злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000549 від 22.06.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця самарської області рф, громадянина рф, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 438 КК України,

за участю:

секретаря - ОСОБА_5 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника - ОСОБА_6 ,,

ВСТАНОВИЛА:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання тимчасово виконуючого обов`язки старшого слідчого - криміналіста відділу розслідування злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000549 від 22.06.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 438 КК України.

Дане клопотання обґрунтовується тим, що відділом розслідування злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000549 від 22.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 438 КК України.

В рамках даного провадження 23.01.2025 слідчим за погодженням з прокурором оголошено про підозру ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 438 КК України, шляхом публікації письмового повідомлення про підозру у засобах масової інформації загальнодержавної сфери управління, зокрема, в офіційній газеті органів державної виконавчої влади України «Урядовий Кур`єр» та на офіційному сайті офісу Генерального прокурора у рубриці «Повістки про виклик та відомості про здійснення спеціального досудового розслідування».

З метою допиту підозрюваного та проведення інших слідчих дій, враховуючи обґрунтовану неможливість вручити повістку про виклик особи, з дотриманням вимог ст. ст. 111, 135, 278 КПК України, 23.01.2025 на веб-сайті Офісу Генерального прокурора та у газеті «Урядовий кур`єр» опубліковано повістки про виклик ОСОБА_4 на 27.01.2025, 28.01.2025 та 29.01.2025 для проведення слідчих та процесуальних дій у кримінальному провадженні, отримання письмового повідомлення про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 438 КК України, допиту в якості підозрюваного.

Як результати, 27.01.2025, 28.01.2025 та 29.01.2025 ОСОБА_4 на допит в якості підозрюваного не з`явився та не повідомив поважних причин свого неприбуття.

Згідно з повідомленням ДСР НПУ підозрюваний ОСОБА_4 переховується на тимчасово окупованій території та території держави-агресора - російської федерації.

У зв`язку зі збройною агресією російської федерації, воєнним станом в Україні, бойовими діями, конкретне фактичне місцезнаходження підозрюваного ОСОБА_4 на цей час не відомо, проте зібрані докази дають достатні підстави вважати, що підозрюваний перебуває на території держави-агресора - російської федерації або на тимчасово окупованій території.

У подальшому, 10.02.2025 слідчим винесено постанову про оголошення у розшук ОСОБА_4 .

Таким чином, враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати та спотворити речі і документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків та потерпілих в рамках даного провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинити інші кримінальні правопорушення та продовжити кримінальні правопорушення, у яких підозрюється ОСОБА_4 та з метою виконання завдання кримінального провадження, а саме забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, слідчий просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити із зазначених у ньому підстав. Також зазначив, що підозрюваний ОСОБА_4 обізнаний про розгляд даного клопотання, що підтверджується публікаціями на сайті Офісу Генерального прокурора та публікацією в газеті загальнодержавної сфери розповсюдження «Урядовий кур`єр». Разом з тим, зауважив, що органом досудового розслідування вживались заходи для встановлення інших засобів зв`язку із підозрюваним для направлення йому процесуальних документів та викликів, так, останньому у месенджері Телеграм було скеровано повістку про виклик та на його особисту електронну пошту, відому органу досудового розслідування. Водночас прокурор зауважив, що останній із будь-якими заявами чи клопотаннями до слідчого чи прокурора не звертався.

Захисник ОСОБА_6 заперечував щодо задоволення клопотання про застосування щодо підзахисного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з огляду на недоведеність факту обізнаності останнього про здійснення щодо нього кримінального провадження на території України в цілому та розгляд даного клопотання зокрема.

Слідча суддя, вислухавши думку учасників провадження, ретельно дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, а також надані прокурором у судовому засіданні документи, прийшла до таких висновків.

Як встановлено у ході судового розгляду клопотання тимчасово виконуючого обов`язки старшого слідчого - криміналіста відділу розслідування злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_2 , відділом розслідування злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000549 від 22.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 438 КК України.

В рамках даного провадження 23.01.2025 слідчим за погодженням з прокурором оголошено про підозру ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 438 КК України, шляхом публікації письмового повідомлення про підозру у засобах масової інформації загальнодержавної сфери управління, зокрема, в офіційній газеті органів державної виконавчої влади України «Урядовий Кур`єр» та на офіційному сайті офісу Генерального прокурора у рубриці «Повістки про виклик та відомості про здійснення спеціального досудового розслідування».

З метою допиту підозрюваного та проведення інших слідчих дій, враховуючи обґрунтовану неможливість вручити повістку про виклик особи, з дотриманням вимог ст. ст. 111, 135, 278 КПК України, 23.01.2025 на веб-сайті Офісу Генерального прокурора та у газеті «Урядовий кур`єр» опубліковано повістки про виклик ОСОБА_4 на 27.01.2025, 28.01.2025 та 29.01.2025 для проведення слідчих та процесуальних дій у кримінальному провадженні, отримання письмового повідомлення про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 438 КК України, допиту в якості підозрюваного.

Як результати, 27.01.2025, 28.01.2025 та 29.01.2025 ОСОБА_4 на допит в якості підозрюваного не з`явився та не повідомив поважних причин свого неприбуття.

Згідно з повідомленням ДСР НПУ підозрюваний ОСОБА_4 переховується на тимчасово окупованій території та території держави-агресора - російської федерації.

У зв`язку зі збройною агресією російської федерації, воєнним станом в Україні, бойовими діями, конкретне фактичне місцезнаходження підозрюваного ОСОБА_4 на цей час не відомо, проте зібрані докази дають достатні підстави вважати, що підозрюваний перебуває на території держави-агресора - російської федерації або на тимчасово окупованій території.

У подальшому, 10.02.2025 тимчасово виконуючим обов`язки старшого слідчого - криміналіста відділу розслідування злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_2 винесено постанову про оголошення підозрюваного ОСОБА_4 у розшук. Здійснення розшуку доручено оперативному підрозділу УКР ГУНП в Київській області.

Так, про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_4 , та причетність підозрюваного до вчиненого, свідчать зазначені вище долучені до клопотання матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідча суддя нагадує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості обрання підозрюваному запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Враховуючи наведене, слідча суддя, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованого йому злочину, правильність кваліфікації його дій, допустимість доказів щодо встановлення винуватості підозрюваного, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього документів можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, отже, про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 438 КК України.

У клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, які дають достатньо підстав вважати, що відносно підозрюваного ОСОБА_4 неможливо застосувати жоден із більш м`яких запобіжних заходів, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, спотворити або сховати будь-яку із речей, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншими чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Так, у відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи, що ОСОБА_4 не має постійного місця проживання на території України та знаходиться за її межами, як вбачається зі змісту пред`явленої підозри, перебуває у злочинній змові з представниками іноземної держави - російської федерації та організацій цієї ж країни, яка здійснюється з дотриманням вимог конспірації та підготовки залучених до неї осіб, що передбачає обов`язок знищити докази такої діяльності за можливості їх розголошення, а також беручи до уваги, що останній обґрунтовано підозрюється у скоєнні особливо тяжких злочинів, він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Крім того, серед оточення ОСОБА_4 є невстановлені учасники злочину, зокрема військовослужбовці ІНФОРМАЦІЯ_2 у гаубично-артилерійському дивізіоні, яким останній може повідомити про факт виявлення їх злочинної діяльності та обставини, які стали відомі йому в ході проведення досудового розслідування, що унеможливить притягнення до кримінальної відповідальності всіх винних осіб, а тому ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

У той же час, у зв`язку із продовженням збройної агресії російською федерацією щодо України у разі обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою він зможе продовжити вчинення злочинів, переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Таким чином, слідча суддя приходить до висновку, що тимчасово виконуючим обов`язки старшого слідчого - криміналіста відділу розслідування злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_8 у клопотанні та прокурором ОСОБА_3 у судовому засіданні доведено необхідність застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. При цьому, слідча суддя сприймає твердження сторони обвинувачення, що жоден із більш м`яких заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Відповідно до ст. 2 КПК завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

З метою досягнення завдань кримінального провадження та для належного здійснення правосуддя у справах про вчинення кримінального правопорушення в КПК передбачено заходи забезпечення кримінального провадження, до яких належить, зокрема, тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

У теоретичному аспекті «належна правова процедура» - це форма здійснення правосуддя, яку утворюють сукупність гарантій прав людини процесуального характеру, спрямовані на досягнення процедурної справедливості правосуддя. До гарантій, які у своїй сукупності формують належну правову процедуру, у тому числі відносяться право на судовий захист та право на оскарження.

Недотримання належної правової процедури тягне за собою порушення гарантованого кожному ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) права на справедливий суд.

Статтею 5 Конвенції кожному гарантовано право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом. Кожен, кого заарештовано або затримано згідно з положеннями підпункту «c» пункту 1 цієї статті, має негайно постати перед суддею чи іншою посадовою особою, якій закон надає право здійснювати судову владу, і йому має бути забезпечено розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження. Таке звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання. Пунктом 4 цієї статті гарантовано право кожному, кого позбавлено свободи внаслідок арешту або тримання під вартою, ініціювати провадження, в якому суд без зволікання має встановити законність затримання та прийняти рішення про звільнення, якщо затримання є незаконним.

Згідно з ч. 6 ст. 193 КПК слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Верховний Суд у своїй постанові від 14 лютого 2022 року у справі 991/3440/20 вказує, що рішення слідчого судді, суду про обрання запобіжного заходу, прийняте в порядку ч. 6 ст. 193 КПК, за своїм правовими наслідками підпадає під поняття «постанова про утримання під вартою» в розумінні ст. 25 Європейської конвенції про видачу правопорушників.

За загальним правилом розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, що відповідає зазначеним вимогам Конвенції та іншим міжнародно-правовим актам.

Процедура, передбачена в ч. 6 ст. 193 КПК, є випадком, який дозволяє суду розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

При аналізі питання наявності зазначених прокурором ризиків, слідча суддя прийшла до висновку про їх наявність з огляду на фактичні обставини кримінального провадження та особу ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від восьми до дванадцяти років, а також характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , крім того, як вбачається із долучених до клопотання матеріалів, ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленим про дату і час судового розгляду, не з`являється на виклики слідчого та суду, будучи обізнаним про розгляд цього клопотання до суду свідомо не прибув, перебуває на території держави, визнаної Верховною Радою України державною-агресором - рф, оголошений у розшук, що є достатньою підставою вважати, що ОСОБА_4 переховується від органів досудового розслідування та суду.

Слідча суддя звертає увагу учасників провадження, що у даному випадку обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, хоча й не призводить до негайного взяття особи під варту, однак виступає правовою підставою для затримання і доставки цієї особи до місця кримінального провадження.

Так, ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є одним із обов`язкових документів, на підставі якого уповноважений орган запитує публікацію Генеральним секретаріатом Інтерполу Червоного оповіщення щодо осіб, які розшукуються з метою їх затримання, арешту, обмеження свободи пересування та подальшої видачі (екстрадиції) в Україну (Інструкція про порядок використання правоохоронними органами України інформаційної системи Міжнародної організації кримінальної поліції - Інтерпол, затверджена спільним наказом МВС України, ОГП, НАБ України, СБ України, ДБР, Мінфіну України, Мін`юсту України від 17 серпня 2020 року № 613/380/93/228/414/510/2801/5). Після затримання особи за межами України, слідчий, прокурор, який здійснює нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування, або суд, який розглядає справу чи яким ухвалено вирок, готує клопотання про видачу особи в Україну, до якого серед інших документів обов`язково додається засвідчена копія ухвали слідчого судді або суду про тримання особи під вартою, якщо видача запитується для притягнення до кримінальної відповідальності (ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 575 КПК). Тобто, ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є документом, на підставі якого здійснюється затримання особи за межами України, ухвалюється рішення про застосування екстрадиційного арешту для забезпечення видачі особи з метою притягнення до кримінальної відповідальності та здійснюється доставка особи на території України до місця кримінального провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 197 КПК України, у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

При цьому, час затримання такої особи фактично може перевищувати 30 діб - тримання під вартою за ст. 59 Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних і кримінальних справах, 40 діб - тимчасовий арешт за ст. 16 Європейської конвенції про видачу правопорушників та 60 діб - строк дії ухвали про тримання під вартою за ч. 1 ст. 197 КПК.

Тобто, затримана особа на підставі ухвали слідчого судді, суду, постановленої в порядку ч. 6 ст. 193 КПК, може бути затриманою і утримуватись під вартою протягом усього часу, необхідного для екстрадиції та доставки її до місця кримінального провадження. Таку ж позицію висловив Верховний Суд у своїй постанові від 14 лютого 2022 року у справі №991/3440/20.

Відповідно до абзацу 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Враховуючи наведене, слідча суддя дійшла висновку про необхідність задоволення клопотання тимчасово виконуючого обов`язки старшого слідчого - криміналіста відділу розслідування злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_2 , погодженого прокурором Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000549 від 22.06.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 438 КК України.

При цьому, слідча суддя нагадує, що ч. 6 ст. 193 КПК України передбачено, що після затримання особи на підставі ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, постановленої в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 186, 193, 197, 369-372 КПК України, слідча суддя

УХВАЛИЛА:

Клопотання слідчого - задовольнити.

Обрати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідча суддя ОСОБА_1