Справа № 545/1973/24
Провадження № 1-в/545/10/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26.02.2025 року Полтавський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю прокурора - ОСОБА_3 ,

представника адміністрації установи ОСОБА_4 ,

засудженого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Полтава в режимі відеоконфренції клопотання адвоката ОСОБА_6 в інтересах засудженого ОСОБА_5 про застосування покарання у виді пробаційного нагляду, -

ВСТАНОВИВ:

До Полтавського районного суду Полтавської області надійшло клопотання ОСОБА_6 в інтересах засудженого ОСОБА_5 про застосування покарання у виді пробаційного нагляду. В обґрунтування вказує, що 28.03.2024р. вступили в законну силу зміни до КК України, внесені згідно з ЗУ «Про внесення змін до Кримінального, Кримінального процесуального кодексів України та інших законодавчих актів України щодо удосконалення видів кримінальних покарань» № 3342-ІХ від 23.08.2023. Так, викладено в новій редакції статтю 60 КК України, якою передбачено, що покарання у виді арешту може бути застосовано виключно до військовослужбовців. Також КК України доповнено новим видом покарання, а саме пробаційний нагляд, який полягає в обмеженні прав і свобод засудженого, визначених законом і встановлених вироком суду, із застосуванням наглядових та соціально-виховних заходів без ізоляції від суспільства (ст. 59-1 КК України). За змістом ст. 51 КК України, пробаційний нагляд є менш суворим покаранням у порівнянні з позбавленням волі, який застосовано згідно з вироком суду до ОСОБА_5 .

Посилається на те, що відповідно до ч. 1ст. 5 КК України закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість. Також вказує, що відповідно до п. 23 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» КК України, з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Кримінального, Кримінального процесуального кодексів України та інших законодавчих актів України щодо удосконалення видів кримінальних покарань» засудженим, які відбувають покарання у виді арешту в арештних домах, необхідно замінити невідбуту частину покарання на інший вид покарання відповідно до ст. 72 цього Кодексу. Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 74 КК, призначена засудженому міра покарання, що перевищує санкцію нового закону, знижується до максимальної межі покарання, встановленої санкцією нового закону. У разі якщо така межа передбачає більш м`який вид покарання, відбуте засудженим покарання зараховується з перерахуванням за правилами, встановленими частиною першою статті 72 цього Кодексу.

Прокурор прохав відмовити у задоволенні клопотання за його безпідставністю.

Засуджений клопотання підтримав, прохав задовольнити.

Захисник ОСОБА_6 , якій судом було задоволено клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів, у судове засідання в режимі відеоконференції не з`явилась. Засуджений ОСОБА_5 погодився на розгляд справи за відсутності захисника, вказав, що свої права захищатиме самостійно.

Представник адміністрації вважає, що застосування до засудженого заміни невідбутої частини покарання на покарання у вигляді пробаційного нагляду є безпідставним.

Дослідивши матеріали клопотання та особової справи, суд приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Так, ОСОБА_5 засуджений: 06.06.2022 року Красногвардійським районним судом м.Дніпропетровська за ч.2 ст.109, 75 КК України до 3 років позбавлення волі без конфіскації майна з іспитовим строком 1 рік. Ухвалою Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 30.05.2023 року іспитовий строк скасовано.

Як вбачається з характеристики, затвердженої начальником ДУ «Божковська виправна колонія (№16)», від 31.10.2024 року , ОСОБА_5 за час відбування покарання характеризується посередньо, мав 1 стягнення, яке було погашено.

У відповідності до п.1 ч. 1 ст. 539 КПК України, питання, які виникають під час та після виконання вироку вирішуються судом за клопотанням (поданням) прокурора, засудженого, його захисника, законного представника, органу або установи виконання покарань, а також інших осіб, установ або органів у випадках, встановлених законом.

Так, 23.08.2023 року Верховна Рада України прийняла Закон №3342-IX «Про внесення змін до Кримінального, Кримінального процесуального кодексів України та інших законодавчих актів України щодо удосконалення видів кримінальних покарань», яким впроваджується новий вид основного покарання - пробаційний нагляд (стаття 59-1КК України).

На час розгляду справи в суді стаття 109 КК України діє в редакції чинній на день постановлення вироку, будь-яких змін не було.

Згідно п.23 Розділу 2 прикінцевих та перехідних положень КК України, з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Кримінального, Кримінального процесуального кодексів України та інших законодавчих актів України щодо удосконалення видів кримінальних покарань» засудженим, які відбувають покарання у виді арешту в арештних домах, замінити невідбуту частину покарання на інший вид покарання відповідно до статті 72 цього Кодексу.

Таким чином, діючим законодавством передбачено заміну саме невідбутої частини покарання на інший вид покарання засудженим, які відбувають покарання у виді арешту.

Як вбачається із матеріалів справи, ОСОБА_5 засуджений до покарання у виді позбавлення волі, у зв`язку з чим до нього не може бути застосований пробаційний нагляд.

За таких обставин, клопотання засудженого про застосування покарання у виді пробаційного нагляду задоволенню не піддягає.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 369-372, 376, 537, 539 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_6 в інтересах засудженого ОСОБА_5 про застосування покарання у виді пробаційного нагляду за його необґрунтованістю.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Полтавський районний суд на протязі 7 діб з моменту її проголошення, а засудженим з моменту отримання копії ухвали.

Суддя: ОСОБА_1