ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

06 січня 2025 року місто Фастів

Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

під час судового розгляду кримінального провадження № 0000821 від 21.04.2024 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про продовження раніше обраного запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 у виді тримання під вартою на 60 днів, посилаючись на достатність підстав вважати, що ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які слугували підставою застосування щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на стадії досудового розслідування не зменшилися та не припинили існувати. Своє клопотання прокурор обґрунтував тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років. Вказане дає підстави вважати, шо тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 в межах вказаного кримінального провадження, може стати причиною ухилення останнього від явки до суду. Обвинувачений ОСОБА_4 не має міцних соціальних зв`язків, не має постійного місця роботи, веде антигромадський спосіб життя, раніше судимий за вчинення майнового злочину, існують підстави вважати, що останній буде переховуватись від правоохоронних органів, як спосіб уникнення від відповідальності. Окрім цього, тяжкість інкримінованого правопорушення та усвідомлення можливості засудження до тривалого терміну позбавлення волі вже само по собі може бути підставою та мотивом для ОСОБА_4 до втечі. Також, на думку прокурора, наразі продовжує існувати ризик, що ОСОБА_4 може незаконно впливати на потерпілу та свідків. ОСОБА_4 знаючи анкетні дані свідків, які вказують на причетність останнього до вчинення кримінального правопорушення, може незаконно впливати на них з метою реабілітації себе як злочинця. Також, ОСОБА_4 може впливати на свідків шляхом умовляння, підкупу, переконання, примушування з застосуванням фізичної сили або погроз такого застосування з метою викривлення фактичних обставин справи та уникнення передбаченої законом відповідальності. Крім того, прокурор у своєму клопотанні зауважує, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, під час введення на території України воєнного стану, а тому це прямо вказує на відсутність будь-яких стримуючих факторів, щодо вчинення протиправних діянь, в тому числі кримінальних правопорушень. Тому, у разі перебування ОСОБА_4 на волі, наявні передумови для вчинення останнім інших кримінальних правопорушень. На думку прокурора, жоден з більш м`яких запобіжних заходів, окрім як тримання під вартою, не може запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Захисник ОСОБА_5 просила обрати щодо ОСОБА_4 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, оскільки ризики, на які вказує прокурор є недоведеними. ОСОБА_4 має постійне місце проживання разом із мамою, пенсіонеркою, якій буде мати можливість допомагати по господарству, до затримання працював неофіційно, не має наміру ухилятись від суду.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав свого захисника та просив змінити йому запобіжний захід на домашній арешт.

Вирішуючи клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 та клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, а згідно ч. 3 ст. 199 КПК України також і те, що заявлені ризики не зменшилися.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Вирішуючи питання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу, суд враховує, що тримання під вартою є найсуворішим і винятковим запобіжним заходом.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого умисного злочину проти життя та здоров`я особи, покарання за який передбачено у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, а тому, усвідомлюючи покарання, що загрожує йому в разі визнання судом винуватим, може переховуватись від суду.

Також судвраховує, щона даний часпід час судового розгляду ще не допитанісвідкиобвинувачення, а тому ОСОБА_4 володіючи інформацією щодо анкетних даних свідків у цьому кримінальному провадженні, може незаконно впливати на цих осіб з метою уникнення передбаченої законом відповідальності.

Крім того, також існує ризик, ОСОБА_6 може вчинити інші кримінальні правопорушення, оскільки обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, під час введення на території України воєнного стану, а тому це прямо вказує на відсутність будь-яких стримуючих факторів, щодо вчинення протиправних діянь, в тому числі кримінальних правопорушень.

Оцінюючи вищенаведені обставини в сукупності, суд приходить до висновку, що ризики можливого, ухилення обвинуваченого ОСОБА_4 від суду, незаконного впливу на свідків, вчинення ним іншого кримінального правопорушення, є доведеними, а тому клопотання прокурора про продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою є обґрунтованим та підлягає задоволенню, а запобіжний захід у виді тримання під вартою необхідним для запобігання ризикам передбаченими ст. 177 КПК України.

Зважаючи на дані про особу ОСОБА_4 , вважаю, що більш м`який запобіжний захід, зокрема і у виді цілодобового домашнього арешту, про застосування якого просить захисник, не зважаючи на наявність постійного місця проживанння та матерів пенсіонерки, може виявитись недостатнім для запобігання наведеним вище ризикам на даній стадії судового розгляду, а тому у задоволенні клопотання сторони захисту про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту слід відмовити.

Оскільки, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини, суд, відповідно до положень ч. 4 ст. 183 КПК України, не вбачає підстав для визначення розміру застави у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. ст. ст. 177, 183, 194, 369-372 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 раніше обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити, відмовити в задоволені клопотання сторони захисту.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній Установі «Київський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 06 квітня 2025 року включно.

Копію ухвали направити для виконання до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим, який перебуває під вартою, - з моменту вручення копії ухвали.

Суддя ОСОБА_7