УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23грудня2024 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового ОСОБА_2 ,захисника ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу захисника ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_5 на постанову слідчого відділення розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУНП в Хмельницькій області від 16.12.2024 про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих дій у кримінальному провадженні №0000806,

встановив:

На розгляд слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області надійшла скарга захисника ОСОБА_3 подана в інтересах ОСОБА_5 на постанову слідчого від 16.12.2024 про відмову у задоволенні клопотання про призначення судової інженерно-транспортної (транспортно-трасологічної) експертизи.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_3 вимоги скарги підтримав та просив скаргу задовольнити і скасувати постанову слідчого.

Зазначив, що наведені у ній мотиви проведення цієї експертизи мають важливе значення для встановлення обставин кримінального провадження, оскільки судовий експерт при проведенні судової інженерно-транспортної експертизи , за результатом якої складений висновок №СЕ-19/123-24/8200-ІТ на переконання захисника обмежився загальним формулюванням, що виявлені пошкодження на транспортному засобі ЗАЗ «Lanos»д.н.з. НОМЕР_1 і велосипеді «Салют» співпадають за загальними ознаками (характер утворення, напрямок слідів тертя, відшарувань і нашарувань покриттів, локалізація, тощо), не встановивши які саме сліди і внаслідок яких контакту з чим утворилися, не дослідив усі пошкодження, які є на вказаному велосипеді та транспортному засобі.

Указані обставини за позицією сторони захисту, мають важливе значення, а тому захисник звернувся із клопотанням про призначення судової інженерно-транспортної експертизи, на вирішення якої поставити питання: Якими частинами автомобіля ЗАЗ «Lanos»д.н.з. НОМЕР_1 залишені сліди на передньому колесі, крилі заднього колеса, металевій педалі автомобіля «Салют»?». Яким було взаємне розташування ТЗ і велосипеда в момент первинного контакту?

Слідчий ОСОБА_4 проти задоволення скарги заперечив.

Заслухавши учасників провадження, дослідивши матеріали скарги та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Слідчий суддя установив, що слідчим відділом Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000806від 06.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

Захисник ОСОБА_3 звернувся до слідчого із клопотанням про проведення слідчих дій, зокрема щодо проведення судової інженерно-транспортної експертизи у цьому кримінальному провадженні.

Постановою слідчого відділення розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУНП в Хмельницькій області від 16.12.2024 у задоволенні клопотання відмовлено.

Згідно із ст. 220 КПК України, клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання.

Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

На підставі ч.7 ст.303 КПК України, рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

Предметом судового контролю слідчого судді у силу наведеної норми є законність та обґрунтованість постанови, відповідність викладених у ній мотивів матеріалам кримінального провадження.

В силу ч.2 ст.22 КПК України, сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Нормами чинного КПК України, зокрема главою 20 КПК України, передбачено, що досудове розслідування проводиться зокрема шляхом здійснення слідчих (розшукових) дій, які спрямовані на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у кримінальному провадженні.

Процесуальні рішення слідчого, прокурора приймаються у формі постанови, яка за змістом та послідовністю викладу, повинна відповідати вимогам ч. 5 ст. 110 КПК України і зокрема, мотивувальна частина постанови має містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу.

Згідно з вимогами ч. 5 ст. 110 КПК України, мотивувальна частина постанови слідчого повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставою для прийняття постанови, мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення КПК України.

Вказаним вимогам кримінального процесуального закону постанова слідчого відповідає.

В постанові слідчий виклав достатні мотиви для відмови захиснику у задоволенні клопотання про проведення повторної експертизи.

Постанова слідчого містить зазначення аргументів стосовно викладених у клопотанні сторони захисту слідчих дій, необхідність проведення яких, на думку захисника ОСОБА_3 , є важливою для досягнення мети кримінального провадження.

Отже, постанова винесена з належним обґрунтуванням.

Як встановлено під час розгляду скарги, мету проведення експертизи захисник обґрунтовує фактично неповнотою та неточністю висновку експерта.

Чинним кримінальний процесуальний закон не містить визначення понять первинної, додаткової, повторної, експертиз.

Виходячи із системного тлумачення ст. 332 КПК України, нормативна база, яка регламентує питання, пов`язані з призначенням та проведенням експертизи у кримінальному провадженні, її видами, суб`єктами експертної діяльності, складається із спеціального закону та підзаконних актів.

До підзаконних актів, які регулюють питання судово-експертної діяльності, серед іншого, належить Інструкція про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затверджена наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08.10.1998 (з наступними змінами).

Згідно з п1.2.14. Інструкції повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Усталена судова практика свідчить про те, що повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.

Із наявного у матеріалах кримінального провадження №0000806висновку експерта №СЕ-19/123-24/8200-ІТ від 29.08.2024 проведеної у межах кримінального провадження судової інженерно-транспортної експертизи слідує, що експерту були поставлені питання:

Де відносно меж проїзної частини відбувся наїзд автомобіля марки ЗАЗ «Lanos»д.н.з. НОМЕР_1 на дорожній велосипед марки «Салют» синього кольору згідно з отриманою інформацією зафіксованою на місці події?

Яким було взаємне розташування автомобіля марки ЗАЗ «Lanos» д.н.з. НОМЕР_1 із дорожнім велосипедом марки «Салют» синього кольору у момент їхнього первинного контактування?

Із висновку експерта №СЕ-19/123-24/8200-ІТ від 29.08.2024 вбачається, що експерт дав повну та точну відповідь на питання №2, що в момент первинного контакту автомобіль марки ЗАЗ «Lanos» д.н.з. НОМЕР_1 контактував правовою передньою частиною із лівою бічною частиною велосипеда «Салют».

Щодо першого питанняексперт зазначив, що визначити місце наїзду неможливо у зв`язку із недостатністю слідової інформації.

Інших вихідних даних та/або слідової інформації, які б суперечили, або відрізнялися від здобутих та наданих експерту для проведення експертизи, матеріали кримінального провадження не містять та стороною захисту такі відомості не окреслені.

Разом із цим, позиція сторони захисту щодо того, що експерт не надав відповіді стосовно того від чого утворилися на транспортному засобі та велосипеді інші пошкодження, описані ним у дослідницькій частини висновку у якості підстави для задоволення скарги та скасування постанови слідчого, слідчий суддя відхиляє,оскільки це питання відповідно до вихідних даних експерту не ставилося, а захисник не довів помилки у вихідних даних чи наявність інших відомостей про слідову картину дорожньо-транспортної пригоди.

Фактично сторона захисту обґрунтовує необхідність призначення аналогічної експертизи без належного обґрунтування із тими самими питаннями, щодо яких складений висновок експерта.

Відповідно до ч. 3 ст. 93 КПК України сторона захисту здійснює збір доказів, у тому числі, шляхом ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій.

Слідчий суддя зазначає, що відповідно до ч.1 ст. 94 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

У силу ч.2 ст.94 КПК України жоден доказ не має наперед встановленої сили.

А тому сторона захисту під час судового розгляду не позбавлена можливості ставити питання про роз`яснення експертом його висновку.

Слідчий суддя зазначає, що відповідно до частин 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.2 ст.307 КПК України, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

З огляду на викладене, за встановленої відсутності незаконності та необґрунтованості постанови слідчого, підстав для задоволення скарги та процесуального реагування слідчим суддею, немає.

Керуючись ст.ст.110, 220, 303-307 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

У задоволенні скарги захисника ОСОБА_3 , поданої в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 на постанову слідчого відділення розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУНП в Хмельницькій області від 16.12.2024 про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих дій у кримінальному провадженні №0000806, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя