Провадження №: 1-кс/755/3897/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"09" грудня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, українця, із повною середньою освітою, не одруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, в кримінальному проводженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004104 від 07 грудня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

в с т а н о в и в :

Слідчий СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із зазначеним клопотанням.

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що ОСОБА_5 , 07.12.2024 року, приблизно о 13 год. 09 хв., знаходячись в магазині «Фора» по вул. Полуботка 9-Г в м. Києві, побачив малолітню ОСОБА_7 , 2018 року народження, яка перебувала на одинці та гралась в мобільному телефоні «Honor» Х6 4/64 GB ІМЕІ- НОМЕР_1 , ІМЕІ2 НОМЕР_2 , вартістю 3700 гривень, в цю мить, в період дії воєнного стану, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел на відкрите викрадення чужого майна, обравши об`єктом злочинного посягання мобільний телефон, який тримала в руках малолітня ОСОБА_7 .

Реалізуючи свої злочинні наміри, спрямовані на відкрите викрадення чужого майна ОСОБА_5 діючи з корисливих спонукань, усвідомлюючи відкритий характер своїх злочинних дій, підійшовши ззаду до малолітньої ОСОБА_7 та схопившись рукою за мобільний телефон марки «Honor» Х6 4/64 GB вартістю 3700 гривень, який малолітня ОСОБА_7 тримала в руках та грала в ньому, шляхом ривка, в період воєнного стану, відкрито викрав та швидко залишив вказаний магазин.

Після чого, ОСОБА_5 разом із викраденим майном з місця вчинення кримінального правопорушення зник, розпорядившись викраденим на власний розсуд, завдавши при цьому матеріальних збитків на суму 3700 гривень потерпілій ОСОБА_8 що є власником мобільного телефона та матір`ю малолітньої ОСОБА_7 .

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчинений в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

08.12.2024 року, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Вина підозрюваного ОСОБА_5 підтверджується зібраними по справі доказами, а саме: рапортом працівників поліції, протоколом прийняття заяви про вчинення злочину, показами потерпілої, показами свідків, протоколом огляду місця подій, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, вилученими речовими доказами у провадженні та іншими доказами в їх сукупності.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою до застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, яке відповідно до положень ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, потерпілу у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Оцінюючи особу підозрюваного та вчинений ним злочин, досудове слідство приходить до переконання в наявності передбачених ст. 177 КПК України ризиків невиконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а саме: за п.1 ч.1 ст.177 КПК України, підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, усвідомлюючи можливу міру покарання у вигляді позбавлення волі від 7 до 10 років може його спонукати до переховування правоохоронних органів, за п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, підозрюваний ОСОБА_5 може незаконно впливати на потерпілу та свідків, з метою створення собі алібі у даному кримінальному проваджені, за п.5 ч.1 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення та продовжити свою злочинну діяльність, враховуючи те, що схильний до майнових злочинів, що йому інкримінуються, а також немає постійного джерела доходу, що може спонукати його до вчинення нових злочинів.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 може іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування. Також, необхідно врахувати обставини, передбачені ст. 178 КК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, покарання за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, врахувати його репутацію, вік та стан здоров`я підозрюваного. Під час проведення досудового розслідування, не отримано даних про те, що підозрюваний ОСОБА_5 за станом здоров`я не може утримуватись в умовах державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання не забезпечить належної поведінки обвинуваченого, не зменшить наявність вищевказаних ризиків та не зможе перешкодити їх реалізації. Не можливе і застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді особистої поруки, оскільки на даний момент не надійшло жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру, про обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 саме такого запобіжного заходу.

Застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, навіть із застосуванням електронних засобів контролю та при забороні цілодобово залишати житло не зможе унеможливити спробам переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків або вчинити інші кримінальні правопорушення. Так, обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою спрямоване на забезпечення посилення контролю за місцем перебування останнього, виконання ним процесуальних обов`язків, попередження та своєчасне припинення вчинення незаконного впливу на свідків та вчинення інших кримінальних правопорушень, продовження протиправної діяльності.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити, оскільки існують ризики передбачені ст. 177 КПК України.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_4 заперечував щодо клопотання прокурора, просив обрати запобіжний захід, який не пов`язаний з тримання під вартою, а саме цілодобовий домашній арешт.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку захисника.

Слідчий суддя, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, дослідивши надані матеріали, дійшов такого висновку.

За вказаним фактом 07 грудня 2024 року відомості про вчинення злочину внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно реєстраційний номер № 0004104.

До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписки підозрюваного щодо вручення йому копії клопотання, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.

Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.

У судовому засіданні на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, наявними у справі доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 07.11.2024 року, рапортом працівника поліції, протоколами огляду місця події від 07.12.2024 року, актом про застосування службового собаки від 07.12.2024 року, протоколом допиту потерпілого від 07.12.2024 року, заявою потерпілою ОСОБА_8 від 07.12.2024 року, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 08.12.2024 року, протоколом особистого обшуку затриманої особи від 07.12.2024 року, протоколом допиту підозрюваного від 08.12.2024 року, протоколами допиту свідка від 08.12.2024 року, протоколом допиту свідка від 07.12.2024 року, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 08.12.2024 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Наявність же будь-яких обставин, що є суперечливими, або свідчать про наявність даних, які підлягають перевірці, і є завданням органу досудового розслідування під час розслідування справи з метою підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання, що повинно підтвердити або спростувати підозру.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, майновий стан підозрюваного, його вік, міцність його соціальних зв`язків.

Також при розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує правову позицію, викладену в рішенні ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України» (Kharcnenko v. Ukraine) №40107/02, щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (п.80).

Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Слідчий суддя критично ставиться до обґрунтувань прокурором ризиків передбачених ст. 177 КПК України, а саме можливість незаконно впливати на потерпілу та свідків у кримінальному провадженні, оскільки слідчим у клопотанні дані ризики лише формально зазначені та жодним чином не обґрунтовані.

Таким чином, прокурором доведено обґрунтованість підозри щодо ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, що підтверджується матеріалами клопотання, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме можливість переховування від органів досудового розслідування, суду, не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні (п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України). Така обставина дає підстави слідчому судді застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж той, що зазначений у клопотанні.

За наведених обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних з прибуттям підозрюваного на вимогу слідчого, прокурора, суду можливе і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України терміном на 2 місяці.

Керуючись, ст. ст. 176-178, 182-184, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 - відмовити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту до 06 лютого 2025 року, за адресою: АДРЕСА_1 ,

Зобов`язати ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого, прокурора, та, у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обов`язки:

1) не залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , наступного дня без дозволу слідчого, прокурора, або суду, за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги, а також прибуття до місць укриття та бомбосховищ.

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити ОСОБА_5 що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

ОСОБА_5 звільнити з під варти у залі суду негайно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.

Роз`яснити виконавцям, що навмисне невиконання службовою особою ухвали суду або здійснення перешкод її виконання тягне кримінальну відповідальність за ст. 382 КК України.

Ухвала слідчого судді, щодо обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: