УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

слідчого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому, підполковник Державного бюро розслідувань ОСОБА_3 про встановлення строку для ознайомлення підозрюваного ОСОБА_5 з матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000532 від 09.11.2024 року, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького міського суду Вінницької області знаходиться клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому, підполковник Державного бюро розслідувань ОСОБА_3 про встановлення строку для ознайомлення підозрюваного ОСОБА_5 з матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000532 від 09.11.2024 року.

У судовому засіданні 17.12.2024 року підозрюваний ОСОБА_5 порушує порядок у судовому засіданні, зокрема: неадекватно себе поводить, не підкоряється розпорядженням головуючого судді.

Статтею 321 КПК України визначено, що головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження. Головуючий у судовому засіданні вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку.

Головуючий неодноразово робив зауваження ОСОБА_5 щодо його неналежної поведінки та попереджав про можливість його видалення з зали судового засідання. З метою забезпечення можливості ОСОБА_5 брати участь у судовому засіданні головуючий не ставив питання про видалення його з зали судового засідання, а лише попереджав його про таку можливість і робив зауваження, проте підозрюваний продовжив порушувати порядок в судовому засіданні з постійно наростаючою активністю.

Норми КПК України не передбачено порядку видалення з зали суду саме підозрюваного. У той же час, Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (частина 5 статті 9 КПК). Суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) та практику ЄСПЛ як джерело права (стаття 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"). Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, що передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення.

У випадках, коли положення КПК не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 КПК (частина 6 статті 9 КПК). Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться, серед іншого диспозитивність (пункт 19 частини 1 статті 7 КПК). Таким чином, слідчий суддя вважає за можливе, видалити ОСОБА_5 на підставах ст. 330 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 330 КПК України, якщо обвинувачений порушує порядок у залі судового засідання або не підкоряється розпорядженням головуючого у судовому засіданні, останній попереджає обвинуваченого про те, що в разі повторення ним зазначених дій його буде видалено з зали судового засідання. При повторному порушенні обвинуваченим порядку судового засідання він може бути видалений за ухвалою суду з зали засідання тимчасово або на весь час судового розгляду.

ЄСПЛ підкреслює, що для належного здійснення правосуддя важливо, щоб повага і порядок в залі суду були визначальними критеріями для судових розглядів; явне недотримання підсудним основних принципів належної поведінки не може і не повинно допускатися. Сенс статті 6 Конвенції не перешкоджає особі за своєю власною волею, прямо або мовчазно, відмовитися від права на проведення справедливого розгляду. Однак для того, щоб бути ефективним в цілях Конвенції відмова від права на участь у судовому розгляді має встановлюватися однозначно і враховувати мінімальні гарантії, відповідні його значущості. Таким чином, ЄСПЛ допускає можливість видалення обвинуваченого із залу суду як наслідок порушення ним порядку в судовому засіданні за умови дотримання мінімальних гарантій права на справедливий суд.

Дотримуючись вищевказаних стандартів, суд виходить з того, що головуючий неодноразово попереджав ОСОБА_5 , про можливість видалення його з зали судового розгляду у випадку продовження ним порушення порядку в судовому засіданні та не підкорення розпорядженням головуючого, при цьому головуючий до останнього моменту не ставив питання про видалення його з зали судового засідання, намагаючись забезпечити йому можливість брати участь у розгляді справи, проте підозрюваний не припинив порушення, унеможливлюючи подальший розгляд в його присутності. Крім того, інтереси ОСОБА_5 , в суді представлені його захисником - адвокатом ОСОБА_4 .

Таким чином, суд приходить до переконання про видалення ОСОБА_5 , з зали суду до закінчення розгляду справи № 127/40538/24, за цих обставин не становитиме порушення ст. 6 Конвенції.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 330, 376 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Видалити підозрюваного ОСОБА_5 , з зали судового засідання до закінчення розгляду справи №127/40538/24 за клопотанням старшого слідчого в особливо важливих справах четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому, підполковник Державного бюро розслідувань ОСОБА_3 про встановлення строку для ознайомлення підозрюваного ОСОБА_5 з матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000532 від 09.11.2024 року.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя