ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/819/424/24 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2 Категорія: виправлення описки в судовому рішенні
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Херсонського апеляційного суду у складі:

головуючого судді - ОСОБА_2 ,

суддів: - ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю: секретаря - ОСОБА_5 ,

прокурора - ОСОБА_6 ,

захисника - адвоката ОСОБА_7 ,

обвинуваченого - ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщення суду матеріали провадження за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 12 липня 2024 року про виправлення описки,

ВСТАНОВИЛА:

Вироком суду першої інстанції ОСОБА_8 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення (проступку) за ч.1 ст.125 КК України та призначено покарання у виді штрафу в п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 510 (п`ятсот десять) гривень 00 копійок.

Постановлено стягнути з ОСОБА_8 на користь держави витрати на залучення експерта в розмірі 451 (чотирьохсот п`ятдесяти однієї) гривні 68 (шістдесяти восьми) копійок.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 12 липня 2024 року, внесено виправлення у перший абзац резолютивної частини вироку Херсонського міського суду Херсонської області від 03.07.2024 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000180 від 02.06.2024 за обвинуваченням: ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України та вважати таким:

« ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винуватим у вчиненні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України та призначити покарання у виді штрафу в розмірі тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 510 (п`ятсот десять) гривень 00 копійок».

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції прокурор подав на неї апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вищевказану ухвалу з підстав істотного порушення вимог кримінального процесуального законодавства.

Зокрема апелянт зазначає, що відповідно ч.1 ст.379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених в судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи( наприклад, дати події, номер і дати документа, найменування сторони, прізвища особи, тощо).

Тобто, виправлення допущених у вироку та ухвалі описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цих судових рішень.

Отже, не підлягають розгляду в порядку, передбаченому ст.379 КПК України, питання, які звужують або розширюють обсяг обвинувачення, стосуються прогалин і недоліків вироків у частині кваліфікації злочинів, вирішення долі речових доказів чи цивільного позову, питання щодо стягнення судових витрат, тощо.

Крім того, суд який постановив рішення, не в праві усунути істотні порушення вимог кримінального процесуального законодавства шляхом виправлення описки.

Заслухавши суддю-доповідача, прокурора на підтримання доводів апеляційної скарги, захисника, та обвинуваченого, які заперечували проти її задоволення, вивчивши і перевіривши матеріали провадження та доводи апеляційної скарги, вислухавши сторони в судових дебатах, які залишилися на попередніх позиціях, колегія суддів дійшла до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.404 КПК України рішення суду першої інстанції переглядаються судом апеляційної інстанції в межах апеляційної скарги.

Згідно з вимогами ст. 370 КПК України ухвала суду повинна бути законною, обґрунтованою і вмотивованою. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Однак ухвала суду першої інстанції вказаним вимогам кримінального процесуального закону не відповідає.

За правилами ч. 1 ст. 379 КПК суд, який ухвалив судове рішення, має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в цьому рішенні описки та очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив рішення, після його проголошення не має права його змінити або скасувати.

Опискою вважається зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) помилка, яка допущена під час його письмово вербального викладу, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації (помилка у правописі, у розділових знаках тощо), що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, до таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Очевидною арифметичною помилкою визнається помилка у вчиненні результату підрахунку: пропущення цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки. Не є арифметичними помилками, а отже, не може бути виправлене в порядку, передбаченому цією статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Таким чином, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторони, прізвища особи тощо), проте в жодному випадку не дозволяється під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.

З матеріалів провадження вбачається, що суд першої інстанції, відповідно до ч. 1ст. 379 КПК України, з власної ініціативи виніс на розгляд питання про виправлення описки у вироку від 03 липня 2024 року.

Частиною другою статті 379 КПК України встановлено, що питання про внесення виправлень суд вирішує в судовому засіданні. Учасники судового провадження повідомляються про дату, час і місце засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Тобто, ця норма процесуального закону передбачає, що неприбуття учасників судового провадження не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень, якщо вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду питання.

Разом із тим, суд першої інстанції розглянув питання про виправлення описки без участі засудженого, його захисника, прокурора та потерпілого, тоді як жодних даних про вручення їм повідомлення про дату, час і місце судового засідання матеріали справи не містять.

При цьому постановлена судом першої інстанції ухвала від 12 липня 2024 року, якою внесено зміни у резолютивну частину вироку та погіршено становище засудженого, не ґрунтується на законі, оскільки виправлення допущених у вироку описок допускається, якщо це не стосується зміни суті судових рішень. Натомість вирішення питання щодо допущених судом першої інстанції порушень при призначенні покарання віднесено до компетенції суду апеляційної інстанції і не є опискою, яка може бути виправлена судом першої інстанції самостійно.

Отже, під час розгляду кримінального провадження суд першої інстанції допустив істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, які призвели до порушення гарантії правової визначеності, «незмінності судового рішення», що відповідно до ст. 412 КПК України є підставою для скасування ухвали суду першої інстанції про виправлення описки.

Зазначене узгоджується із судовою практикою Верховного Суду, зокрема, до таких висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 12.11.2020 (справа № 127/8685/19).

З огляду на викладене, доводи апеляційної скарги прокурора знайшли своє підтвердження під час апеляційного розгляду кримінального провадження, зважаючи на що, апеляційну скаргу прокурора належить задовольнити, а оскаржувану ухвалу суду першої інстанції скасувати.

Апеляційна скарга прокурора за наведених вище підстав підлягає задоволенню.

Керуючись ст.404, 407, 408, 409, 419 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу прокурора задовольнити.

Ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 12 липня 2024 року про виправлення описки у вироку Херсонського міського суду Херсонської області від 03.07.2024 відносно ОСОБА_8 за ч.1 ст.125 КК України - скасувати.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення і може бути оскаржена учасниками судового провадження в касаційному порядку протягом 3 місяців з дня її оголошення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

СУДДІ:

ОСОБА_9 ОСОБА_10 ОСОБА_11