Справа №694/1216/24
Провадження №1-кп/700/90/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2024 року селище Лисянка

Лисянський районний суд Черкаської області в складі

головуючої судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинувачених ОСОБА_4 ,

ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт Лисянка обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000190 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10 квітня 2024 року, по обвинуваченню

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Звенигородка Черкаської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, з середньою освітою, одруженого, пенсіонера, інваліда ІІІ групи, депутатом не являється, раніше не судимого

та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Звенигородка Черкаської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, з середньою освітою, одруженого, пенсіонера, депутатом не являється, раніше не судимого

у вчиненні кримінального правопорушення - проступку, передбаченого частиною 2 статті 28, частиною 1 статті 249 КК України,

ВСТАНОВИВ :

До Лисянського районного суду Черкаської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000190, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10 квітня 2024 року, по обвинуваченню ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 28, частиною 1 статті 249 КК України.

Ухвалою Лисянського районного суду Черкаської області від 10 червня 2024 року проведення підготовчого засідання у кримінальному провадженні призначено на 12 годину 00 хвилин 12 червня 2024 року.

06.09.2024 року до суду надійшла заява Управління Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області про залучення Управління до даного провадження в якості потерпілої юридичної особи, так як внаслідок кримінального правопорушення, шкоду заподіяно порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відповідно до статті 10 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та уповноважені подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Представник Управління Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області в підготовче судове засідання не з`явився, натомість надіслав до суду клопотання в якому просить справу розглядати у відсутності представника.

Суд, заслуавши думку уасників провадження, на місті ухвалив - провести підготовче провадження у відсутності представника Управління Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області.

Прокурор в судовому засіданні не заперечував проти залучення Управління Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області якості потерпілого у вказаному кримінальному провадженні.

Обвинувачені ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та їх захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечували проти залучення вказаної юридичної особи до провадження в якості потерпілої особи, осільки вважають, що Управлінню не заподіяно збитків.

Вислухавши думку учасників процесу, вивчивши клопотання Управління Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, суд приходить висновку, що клопотання про залучення Управління Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області до провадження в якості потерпілої особи слід задовольнити з таких підстав.

Відповідно до частин 1-3,7 статті 55 Кримінального процесуального кодексу України, потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення.

Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.

Якщо особа не подала заяву про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяву про залучення її до провадження як потерпілого, то слідчий, прокурор, суд має право визнати особу потерпілою лише за її письмовою згодою. За відсутності такої згоди особа в разі необхідності може бути залучена до кримінального провадження як свідок.

Згідно Положення про Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, затвердженого Наказом Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм від 15.02.2024 року № 77, Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) є територіальним органом Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Держрибагентство), діє у складі Держрибагентства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується.

Повноваження Черкаського рибоохоронного патруля поширюються на Черкаську область, територію та акваторію водного об`єкта в межах районів діяльності, визначених Держрибагентством.

Основним завданням Черкаського рибоохоронного патруля є реалізація повноважень Держрибагентства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, меліорації земель.

Черкаський рибоохоронний патруль в районі діяльності та відповідно до покладених на нього завдань забезпечує самопредставництво Держрибагентства та Черкаського рибоохоронного патруля у судах через начальника Черкаського рибоохоронного патруля, а також без окремого доручення Голови Держрибагентства та начальника Черкаського рибоохоронного патруля через їхніх заступників, державних службовців до функціональних повноважень яких належить забезпечення представництва інтересів Черкаського рибоохоронного патруля у судах.

Відповідно до статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Згідно з ч. 1 ст. 29 Бюджетного кодексу України до доходів Державного бюджету України включаються доходи бюджету, за винятком тих, що згідно із статтями 64, 66, 69, 69-1 та 71 цього Кодексу закріплені за місцевими бюджетами. Пунктом 7 частини 3 зазначеної статті передбачено, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини другої статті 67-1 цього Кодексу) є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Тобто, завдані природним ресурсам збитки відшкодовуються шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок виконавчого органу відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вищевказаному співвідношенні.

Таким чином, оскільки Управління Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області отримує відповідне відшкодування з спеціального фонду Державного бюджету України, то відповідно існують всі підстави для залучення вказаного Управління, як потерпілої юридичної особи у кримінальному провадженню по обвинуваченню ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 28, частиною 1 статті 249 КК України.

Також 06.09.2024року від потерпілого Управління Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області надійшов цивільний позов до ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про відшкодування майнової шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення.

У судовому засіданні суд поставив на обговорення питання щодо прийняття цивільного позову у кримінальному провадженні.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні просив суд залишити цивільний позов без руху, посилаючись на те, що він не відповіадає ст. 175 ЦПК України, а саме: ціна позову не відповідає матеріалам справи; відсутні копії позовної заяви та додатків до неї для кожного учасника провадження; не обгрунтована сума збитків щодо кожного обвинуваченого.

Обвинувачені та їх захисник також заперечували щодо прийняття цивільного позову та просили залишити ойого без руху, посилаючись на наступне: цивільний позов не містить інформації щодо кожного учасника провадження, яка визначена п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України; цивільний позов не містить обгрунтованого розрахунку ціни позову; в позові відсутнє підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав; відсутні відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору.

Розглядаючи питання про прийняття до розгляду в даному кримінальному провадженні цивільного позову, суд виходить з наступного.

Відповідно до п. 10 ст. 56 КПК України потерпілий має право протягом кримінального провадження на відшкодування завданої кримінальним правопорушенням шкоди в порядку, передбаченому законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Вирішуючи питання про прийняття цивільного позову до розгляду у кримінальному провадженні у вказаній справі, суд керується нормами ч.4 та 5 статті 128 КПК України, згідно з якими форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.

Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Так норми статті 175 ЦПК України чітко та імперативно визначають вимоги щодо форми і змісту позовної заяви.

За правилами статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

3. Позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Статтею 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Так, з позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що позовна заява не відповідає ст. 175 ЦПК України а саме: позовна заява не містить повної інформації про реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; зазначена ціна позову не відповідає вимогам позову; відсутній обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; відсутні відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відсутнє підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до статті 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Зазначені вище недоліки позбавляють суд можливості вирішити питання про прийняття цивільного позову у вказоному кримінальному провадженні.

Згідно зі ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку, що дану позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк, протягом якого необхідно усунути вказані недоліки.

Під час підготовчого судового засідання з`ясовано, що відсутні перешкоди призначення судового розгляду обвинувального акту у кримінальному провадженні №0000190, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10 квітня 2024 року, по обвинуваченню ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених п. 4-8 ч. 1 або ч. 2 ст. 284 КПК України, немає.

Обвинувальний акт затверджений прокурором і відповідає вимогам ст. 291 КПК України. Підстави для повернення обвинувального акту відсутні.

В підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту.

Обвинувачений ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та їх захисник ОСОБА_6 щодо призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту не заперечували. Просили викликати в судове засідання свідків, зазначених в реєстрі матеріалів досудового розслідування.

Заслухавши прокурора, обвинувачених та їх захисника, вивчивши матеріали обвинувального акту з додатками, суд приходить да наступних висновків.

Згідно з ч. 4 ст. 110 КПК України, обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у статті 291 КПК України.

Відповідно до ст. 291 КПК України, обвинувальний акт повинен містити такі відомості: найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості кожного потерпілого; прізвище ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; розмір витрат на залучення експерта; дату та місце його складання та затвердження. Обвинувальний акт підписується слідчим та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.

До обвинувального акта додається: 1) реєстр матеріалів досудового розслідування; 2) цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування; 3) розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування; 4) розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного; 5) довідка про юридичну особу, щодо якої здійснюється провадження, у якій зазначаються: найменування юридичної особи, її юридична адреса, розрахунковий рахунок, ідентифікаційний код, дата і місце державної реєстрації. (ч. 2-4 ст. 291 КПК України).

В приписах ст.ст.109,291 КПК України викладено вичерпні вимоги до змісту обвинувального акта та його додатків. Повернення обвинувального акта прокурору зі стадії підготовчого провадження в суді першої інстанції допускається лише у разі порушення прокурором чи слідчим цих вимог.

Дослідивши поданий у межах даного кримінального провадження обвинувальний акт, суд приходить до висновку, що вказані вимоги до обвинувального акта стороною обвинувачення були дотримані і він відповідає вимогам ст. 291 КПК України, оскільки містить відомості, які передбачені п. 1-9 ч. 2 ст. 291 КПК України, підписаний слідчим та прокурором, який його затвердив і до нього додано передбачені кримінальним процесуальним законом додатки.

В обвинувальному акті міститься виклад фактичних обставин кримінальних правопорушень, які прокурор вважає встановленими, правова кваліфікація кримінального правопорушення з посиланням на статті закону України про кримінальну відповідальність та сформульовано обвинувачення, а також обставини, які, відповідно до положень КПК України підлягають доказуванню у кримінальному провадженні. Також у ньому міститься перелік діянь обвинуваченого, які, на думку сторони обвинувачення, утворюють склад інкримінованого йому кримінального правопорушення.

З огляду на це, суд приходить до висновку про відповідність даного обвинувального акта з додатками вимогам чинного законодавства, а також про відсутність у ньому таких недоліків, які б перешкоджали суду призначити судовий розгляд у даному кримінальному провадженні.

За таких обставин, оскільки судом не встановлено невідповідності обвинувального акта вимогам Кримінального процесуального кодексу України, яка б перешкоджала призначенню його до судового розгляду, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону; підстав для повернення провадження прокурору для продовження досудового розслідування немає; підстав для направлення обвинувального акта для визначення підсудності не встановлено, дане кримінальне провадження підсудне Лисянському районному суду Черкаської області, у зв`язку з чим суд вважає можливим призначити судовий розгляд даного кримінального провадження.

Визначено склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді.

Відповідно до статті 314-1 КПК України, з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду.

Відповідно до пункту 6 частини 3 статті 314 та ч.2 ст.314-1 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь щодо особи, обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі. Досудова доповідь щодо неповнолітнього обвинуваченого віком від 14 до 18 років складається незалежно від тяжкості вчиненого злочину, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

ОСОБА_4 та ОСОБА_5 обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 28, частиною 1 статті 249 КК України за яке передбачено покарання у виді штрафу від однієї тисячі до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або обмеженням волі на строк до трьох років, та відповідно до вимог частини 2 статті 12 КК України, є кримінальним проступком.

Отже, суд не вважає за необхідне доручати складання органом пробації досудової доповіді щодо ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Відповідно до частини 1 статті 316 КПК України після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.

У зв`язку з вирішенням усіх передбачених законом питань, пов`язаних з підготовкою провадження до судового розгляду, суд вважає завершеною підготовку до судового розгляду та вбачає можливим призначити судовий розгляд даного кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись, ст.ст. 55, 56, 61, 62, 127 - 130, 175, 177, 314- 316, 369-372 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання Управління Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчі програми у Черкаській області про залучення в якості потерпілого у кримінальному провадженні №0000190 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10 квітня 2024 року по обвинуваченню ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення - проступку, передбаченого частиною 2 статті 28, частиною 1 статті 249 КК України - задовольнити.

Визнати Управління Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчі програми у Черкаській області потерпілим у кримінальному провадженні №0000190 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10 квітня 2024 року по обвинуваченню ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення - проступку, передбаченого частиною 2 статті 28, частиною 1 статті 249 КК України.

Позовну заяву Управління Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчі програми у Черкаській області до ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про відшкодування майнової шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк з дня отримання даної ухвали, для усунення зазначених недоліків.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява відповідно до частини 3 статті 185 ЦПК України, буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню позивачу.

Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.

Прийняти до розгляду у кримінальному провадженню №0000190, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10 квітня 2024 року, по обвинуваченню ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 28, частиною 1 статті 249 КК України, пред`явлений прокурором Звенигородської окружної прокуратури цивільний позов в інтересах держави в особі: Звенигородської міської ради Черкаської області до ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Визнати Звенигородську міську раду Черкаської області цивільним позивачем, а обвинувачених ОСОБА_4 та ОСОБА_5 цивільними відповідачами у вказаному кримінальному провадженні.

Роз`яснити Звенигородській міській раді Черкаської області права цивільного позивача відповідно до ст. 61 КПК України, а обвинуваченим ОСОБА_4 та ОСОБА_5 - права цивільного відповідача, відповідно до ст. 62 КПК України.

Визначити цивільним відповідачам п`ятнадцятиденний строк з дня отримання даної ухвали для подання відзиву на позов, який повинен відповідати вимогам ч.3 ст.178 ЦПК України та відповідно до п.1 ч.5 ст.178 ЦПК України докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення цивільного відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.

Роз`яснити цивільним відповідачам, що відповідно до вимог ч.4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів необхідно надіслати іншим учасникам справи, про що відповідно до вимог п.2 ч.5 ст.178 ЦПК України, суду надати документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

У разі отримання цивільним позивачем відзиву на позов, роз`яснити цивільному позивачу його право на подачу відповіді на відзив в порядку ст.179 ЦПК України, який повинен відповідати вимогами встановленим ч.3-5 ст.178 ЦПК України.

Встановити цивільному позивачу п`ятиденний строк для подання відповіді на відзив, у разі подачі його цивільними відповідачами, роз`яснивши, що відповідно до ч.4 ст.179 ЦПК України, позивач повинен подати відповідь на відзив завчасно до початку розгляду справи по суті.

Встановити цивільним відповідачам п`ятиденний строк для подання заперечення, роз`яснивши вимоги ч.1-3 ст.180 ЦПК України, відповідно до якої у запереченні відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених цивільними позивачами у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення. Заперечення підписується цивільним відповідачем або його представником. До заперечення застосовуються правила, встановлені частинами третьою-п`ятою статті 178 цього кодексу.

Викликати в судове засідання свідків:

- ОСОБА_7 , проживаючого по АДРЕСА_2 ;

- ОСОБА_8 , проживаючого по АДРЕСА_2 ;

- ОСОБА_9 , проживаючого по АДРЕСА_3 ;

- ОСОБА_10 , проживаючого по АДРЕСА_4 ;

- ОСОБА_11 , проживаючого по АДРЕСА_5 ;

- ОСОБА_12 , проживаючого по АДРЕСА_6 ;

- ОСОБА_13 , проживаючу по АДРЕСА_7 .

Підготовче провадження закінчити.

Кримінальне провадження №0000190, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 травня 2024 року, по обвинуваченню ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 28, частиною 1 статті 249 КК України, призначити до судового розгляду на 14 годину 00 хвилин 02 грудня 2024 року.

Кримінальне провадження розглядати суддею одноособово, у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Лисянського районного суду Черкаської області за адресою: вул. Незалежності, 4, смт Лисянка Звенигородського району Черкаської області.

Про дату, місце та час розгляду кримінального провадження повідомити прокурора, викликати в судове засідання учасників судового процесу.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає і набирає законної сили в момент ухвалення.

Копію ухвали вручити (надіслати) до відома учасникам кримінального провадження.

Головуюча суддя ОСОБА_14