Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/9131/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Подільської окружної ппрокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000643 від 22.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 290 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувася до суду з клопотанням про арешт майна.

Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні Подільського УП ГУНП в м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0000643 відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.07.2024 року, за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до Подільського УП надійшов рапорт від працівників патрульної поліції про те, що 21.07.2024 приблизно об 11 год. 45 хв. за адресою: м. Київ, вул. Волоська, 42 було виявлено транспортний засіб - автомобіль білого кольору, марки «HYUNDAI», моделі «Н-1» із д.н.з. НОМЕР_1 , користувачем якого являється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Під час огляду даного транспортного засобу було встановлено відсутність VIN-коду на рамі автомобіля, також було встановлено на дублюючій табличці невідповідність VIN -коду із записом в реєстраційному документі на транспортний засіб, що може свідчити про підробку або знищення VIN -коду на автомобілі.

Бланк наданого на дослідження документа «Свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу» на ім`я ОСОБА_5 , серії НОМЕР_2 .

При дачі пояснень ОСОБА_4 повідомив, що зазначений автомобіль марки «HYUNDAI», моделі «Н-1» із д.н.з. НОМЕР_1 , придбав у 2001 році в іншого власника та зареєстровано на його дружину - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Користувачем автомобіля марки марки «HYUNDAI», моделі «Н-1» із д.н.з. НОМЕР_1 , є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , власником автомобіля марки «HYUNDAI» моделі «Н-1», № кузова НОМЕР_3 , є ОСОБА_5 .

В ході досудового розслідування виникла необхідність у проведенні криміналістичної експертизи по свідоцтву про реєстрацію транспортного засобу, а також у проведенні трасологічної експертизи по вилученому автомобілю марки «HYUNDAI», моделі «Н-1» із д.н.з. НОМЕР_1 та VIN код на кузові автомобіля НОМЕР_3 .

Законодавцем було визначено перелік ознак, за наявності хоча б однієї з яких, на відповідне майно може накладатись арешт.

Так, у випадку з автомобілем марки «HYUNDAI», моделі «Н-1» із д.н.з. НОМЕР_1 та свідоцтвом про його реєстрацію транспортного засобу які можуть бути предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, а також доказом злочину. Про те, що вищевказаний автомобіль та свідоцтво про його реєстрацію є предметами вчинення злочину вказує відсутність VIN-коду на рамі автомобіля, та невідповідність VIN-коду на дублюючій табличці із записом в реєстраційному документі на транспортний засіб. Тобто наявні підстави вважати про те, що ймовірно було вчинено кримінальне правопорушення передбачене ст. 290 КК України, а предметом вчинення злочину є автомобіль марки «HYUNDAI», моделі «Н-1» із д.н.з. НОМЕР_1 та свідоцтво про його реєстрацію.

Також, наявні підстави вважати, що автомобіль марки «HYUNDAI», моделі «Н-1» із д.н.з. НОМЕР_1 , є доказом вчинення злочину, а саме за допомогою проведення експертиз по автомобілю можливо буде встановити ряд обставин, які мають важливе значення для проведення об`єктивного досудового розслідування, а саме встановити первинний номер кузова, що буде сприяти встановленню первинного власника автомобіля та повернення автомобіля в його власність.

Вилучене майно визнане речовим доказом у кримінальному провадженні.

Прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у судове засіданні не з`явився, подав заяву про розгляд без його участі, просив його задовольнити.

Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, до початку засідання надіслав заяву про розгляд клопотання без його участі, в якій заперечував проти задоволення клопотання.

Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали, що обґрунтовують клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З доданих до клопотання документів вбачається те, що майно на, яке слідчий просить накласти арешт, відповідає критеріям зазначеним у ст. 98 КПК України.

Оцінюючи в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, беручи до уваги те, що речі, які були вилучені під час обшуку являються предметами вчинення кримінального правопорушення та є матеріальними об`єктами, які також можуть бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення, з метою арешту мана є забезпечення збереження речового доказу та за допомогою проведення експертиз по автомобілю можливо буде встановити ряд обставин, які мають важливе значення для проведення об`єктивного досудового розслідування, а саме встановити первинний номер кузова, що буде сприяти досягненню завдань кримінального провадження.

Враховуючи зазначене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання сторони обвинувачення про арешт майна підлягає задоволенню, оскільки стороною обвинувачення доведено необхідність здійснення такого арешту, обґрунтовано правову підставу для його задоволення.

Враховуючи вищезазначене, керуючись ст. 167 - 168, 170 - 173, 309 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Подільської окружної ппрокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000643 від 22.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 290 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме на автомобіль марки «HYUNDAI», моделі «Н-1» із д.н.з. НОМЕР_1 , VIN код НОМЕР_3 , 2001 року випуску, білого кольору та свідоцтво про реєстрацію даного транспортного засобу серії НОМЕР_2 із встановленням заборони їх користування та розпорядження.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що згідно із частин 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1