ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2302/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" серпня 2024 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши в приміщенні Дарницького районного суду міста Києва клопотання старшого слідчого СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по матеріалам досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001708 від 10.05.2023 року, відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Нікополь, Дніпропетровської обл., громадянина України, студента, не одруженого, непрацюючого, на утриманні неповнолітніх дітей не маючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

яий підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 301 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції ГУ НП у м. Києві капітан поліції ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в якому просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб.

Клопотання обґрунтовано тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , а також ряд невстановлених досудовим розслідуванням осіб чоловічої та жіночної статі, у невстановлений досудовим розслідуванням день та час перебували у невстановленому досудовим розслідуванням місці та в цей час, в порушення суспільної моралі, тобто системи етичних норм, правил поведінки, що склалися у суспільстві на основі традиційних духовних і культурних цінностей, всупереч Закону України «Про захист суспільної моралі» від 20.11.2003, вступили в злочинну змову, з метою реалізації протиправного умислу, направленого на незаконне виготовлення та збут фото/-відеоматеріалів порнографічного характеру за грошову винагороду з метою власного збагачення.

Після цього, ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , а також ряд невстановлених досудовим розслідуванням осіб, реалізуючи свій протиправний умисел, домовилися з невстановленими особами жіночої статі, щодо виготовлення ними фото/-відеоматеріалі порнографічного характеру та отримавши їх, продовжили зберігати вказані фото/-відеоматеріали порнографічного характеру з метою подальшого збуту.

Так, 12.01.2024 у невстановлений досудовим розслідуванням час за адресою: АДРЕСА_3 (в літ. А) невстановлена досудовим розслідуванням особа, за попередньою змовою з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , ОСОБА_10 та іншими невстановленим досудовим розслідуванням особами, вирішила збути фото/-відеоматеріали порнографічного характеру за грошову винагороду з метою власного збагачення.

Реалізуючи свій протиправний умисел, невстановлена досудовим розслідуванням особа, використовуючи аккаунт ІНФОРМАЦІЯ_2 , в ході листування з ОСОБА_11 на веб-ресурсі « ІНФОРМАЦІЯ_3 » домовилася щодо продажу матеріалів порнографічного характеру за грошову винагороду.

Надалі, невстановлена досудовим розслідуванням особа, маючи доступ до матеріалів порнографічного характеру, виготовлених невстановленою досудовим розслідуванням особою жіночої статі, в ході листування зі ОСОБА_11 , за попередньою змовою з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , ОСОБА_10 та іншими невстановленим досудовим розслідуванням особами, збула останньому 3 відеофайли та 8 фотозображень, що відносяться до порнографії, за грошову винагороду.

Крім того, 18.03.2024 у невстановлений досудовим розслідуванням час за адресою: АДРЕСА_3 (в літ. А) невстановлена досудовим розслідуванням особа, за попередньою змовою з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , ОСОБА_10 та іншими невстановленим досудовим розслідуванням особами, вирішила збути фото/-відеоматеріали порнографічного характеру за грошову винагороду з метою власного збагачення.

Реалізуючи свій протиправний умисел, невстановлена досудовим розслідуванням особа, використовуючи аккаунт ІНФОРМАЦІЯ_2 , в ході листування з ОСОБА_11 на веб-ресурсі « ІНФОРМАЦІЯ_3 » домовилася щодо продажу матеріалів порнографічного характеру за грошову винагороду.

Надалі, невстановлена досудовим розслідуванням особа, маючи доступ до матеріалів порнографічного характеру, виготовлених невстановленою досудовим розслідуванням особою жіночої статі, в ході листування зі ОСОБА_11 , за попередньою змовою з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , ОСОБА_10 та іншими невстановленим досудовим розслідуванням особами, використовуючи аккаунт ОСОБА_12 у мессенджері «Telegram», в ході спілкування з ОСОБА_11 збула останньому 7 відеофайлів, що відносяться до порнографії, за грошову винагороду.

Крім того, 16.04.2024 у невстановлений досудовим розслідуванням час за адресою: АДРЕСА_3 (в літ. А) ОСОБА_5 , за попередньою змовою з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та іншими невстановленим досудовим розслідуванням особами, вирішив збути фото/-відеоматеріали порнографічного характеру за грошову винагороду з метою власного збагачення.

Реалізуючи свій протиправний умисел, ОСОБА_5 , використовуючи аккаунт ОСОБА_13 , в ході листування з ОСОБА_14 на веб-ресурсі « ІНФОРМАЦІЯ_3 » домовився щодо продажу матеріалів порнографічного характеру за грошову винагороду.

Надалі, ОСОБА_5 маючи доступ до матеріалів порнографічного характеру, виготовлених невстановленою досудовим розслідуванням особою жіночої статі, використовуючи аккаунт ОСОБА_15 у мессенджері «Telegram», в ході спілкування з ОСОБА_14 збув останньому 2 відеофайли та 8 фотозображень, що відносяться до порнографії, за грошову винагороду.

Крім того, у невстановлений досудовим розслідуванням час за адресою: АДРЕСА_3 (в літ. А) невстановлена досудовим розслідуванням особа, за попередньою змовою з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , ОСОБА_10 та іншими невстановленим досудовим розслідуванням особами, вирішила збути фото/-відеоматеріали порнографічного характеру за грошову винагороду з метою власного збагачення.

Реалізуючи свій протиправний умисел, невстановлена досудовим розслідуванням особа, використовуючи аккаунт ІНФОРМАЦІЯ_4 , в ході листування з ОСОБА_14 на веб-ресурсі « ІНФОРМАЦІЯ_3 » домовилася щодо продажу матеріалів порнографічного характеру за грошову винагороду.

Надалі, невстановлена досудовим розслідуванням особа, маючи доступ до матеріалів порнографічного характеру, виготовлених невстановленою досудовим розслідуванням особою жіночої статі, використовуючи аккаунт ОСОБА_16 у мессенджері «Telegram», в ході спілкування з ОСОБА_14 збула останньому 5 відеофайлів, що відносяться до порнографії, за грошову винагороду.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у виготовленні, зберіганні з метою збуту, збуті зображень та відеопродукції порнографічного характеру, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 301 КК України.

Так, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Нікополь, Дніпропетровської обл., громадянину України, українцю, офіційно не працюючому, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , на обліку лікарів нарколога та психіатра не перебуваючому, раніше не судимому, у спосіб, передбачений КПК України, повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 301 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 301 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: -протоколами допитів свідків, яким відомі обставини вчинення кримінальних правопорушень; -протоколами негласних слідчих (розшукових) дій, в тому числі контролю за вчиненням злочину відносно осіб, що перевірялися на причетність до вчинення кримінального правопорушення; -висновками мистецтвознавчих експертиз, відповідно до яких надані на дослідження фото/-відеоматеріали відносяться до порнографії; -іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Враховуючи вище перелічені докази у органу досудового розслідування є підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 301 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України віднесено до тяжких злочинів, санкція яких передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років.

Відносно підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний може: -переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, тим самим намагатися уникнути кримінальної відповідальності, шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого та суду; - вчиняти нові злочини, оскільки підозрюваний на даний час не працевлаштований, не має постійного джерела доходів, єдиним способом заробітку підозрюваного був збут матеріалів порнографічного характеру, за який останнього було притягнуто до кримінальної відповідальності; - знищити або спотворити речі/документи, що можуть мати значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; -незаконно впливати на потерпілих, свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні.

Вказаним ризикам може запобігти тільки запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а інші, менш суворі запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Враховуючи викладене, з приводу можливості застосування інших альтернативних запобіжних заходів слід звернути увагу на наступне.?

До підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання не може бути застосований у зв`язку з тим, що він не буде дієвим і не зможе стримати останнього від вчинення нових злочинів та останній буде й надалі переховуватися від органів досудового розслідування.

Запобіжний захід у вигляді особистої поруки не можливо застосувати у зв`язку з тим, що відповідно до ч. 1 ст. 180 КПК України особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя, суд вважатиме такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, проте з оточення підозрюваного вказані особи, які могли б бути поручителями відсутні.

Також до підозрюваного не може бути застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у зв`язку з тим, що він не буде дієвим, останній буде переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Відповідно до вимог п.4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Просить слідчого суддю задовольнити клопотання та застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з підстав, викладених у ньому.

У судовому засідання захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_4 , посилаюсь на необгрунтованість підозри та недоведеність ризиків, просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання або заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Крім того зазначив, що підозрюваний ОСОБА_5 не має наміру переховуватись від органів досудового слідства та суду, про що свідчить те, що ОСОБА_5 на кожен виклик слідчого та суду з`являвся.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника, пояснив суду, що не має наміру переховуватись від органів досудового слідства та суду. Крім того зазначив, що під час проведення обшуку 06.08.2024 року у його квартирі, до нього була застосована фізична сила з боку працівників поліції.

Заслухавши пояснення прокурора, з`ясувавши думку захисника, підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання, суд дійшов до наступних висновків.

Зі змісту частини 1 статті 177 КПК України слідує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання зокрема спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. При цьому підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог, передбачених в ст. 178 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених в ст. 177 цього кодексу, повинен оцінити в сукупності й всі обставини перелічені цією статтею.

Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор не доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею ст. 177 КПК України.

При розгляді клопотання слідчого, слідчий суддя зобов`язаний перевірити відповідність цього клопотання вимогам ч.1 ст.184 КПК України. Яка передбачає, що клопотання про застування запобіжного заходу повинно обов`язково містити обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0001708 від 10.05.2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 301, ч. 1 ст. 190 КК України (а.с. 6-8).

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_17 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 301 КК України, підтверджується дослідженим в судовому засіданні матеріалами, а саме: протоколом допиту свідка від 20.06.2024 року (а.с. 12-15), протоколом допиту свідка від 21.06.2024 року (а.с. 15-17), протоколом допиту свідка від 04.07.2024 року (а.с.17-19), висновком експерта №СЕ-19/111-24/37382-МЗ від 02.07.2024 року (а.с. 26-29), протоколами за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо-, відео контроль особи від 21.05.2024 року (а.с. 30-33), від 02.04.2024 року (а.с. 34-35), висновком експерта №СЕ-19/111-24/37380-МЗ від 09.07.2024 року (а.с. 39-43), протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо-, відео контроль особи від 31.05.2024 року (а.с. 44-47), протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо-, відео контроль особи від 22.04.2024 року (а.с. 48-49), висновком експерта №СЕ-119/111-24/37496-МЗ (а.с. 52-56), протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо-, відео контроль особи від 10.06.2024 року (а.с. 57-60), протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо-, відео контроль особи від 15.05.2024 року (а.с. 60-61), висновком експерта №СЕ-19/111-24/3781-МЗ від 01.07.2024 року (а.с. 64-68), протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо-, відео контроль особи від 30.01.2024 року (а.с. 68-74), протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо-, відео контроль особи від 31.05.2024 року (а.с. 74-81), протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо-, відео контроль особи від 31.05.2024 року (а.с. 82-92), протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо-, відео контроль особи від від 31.05.2024 року (а.с. 93-97), протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо-, відео контроль особи від 31.05.2024 року (а.с. 98-120), протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо-, відео контроль особи від 31.05.2024 року (а.с. 121-128).

Як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 28.10.2004 року у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно рішення Європейського суду з прав людини від 30.08.1998 р. у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Таким чином, слідчий суддя доходить висновку, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 301 КК України.

Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він схильний і має реальну можливість їх здійснити у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Слідчий суддя погоджується з доводами сторони обвинувачення щодо існування ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду, що передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. Ризик переховування обумовлюється серед іншого можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання (кримінальне правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_5 , передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років). Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку значно підвищують ймовірність ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду.

Зазначена вище обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику переховування.

Співставлення можливих негативних для підозрюваного у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.

Що стосується посилання слідчого на наявність ризику, передбаченого п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме те, що він може впливати на свідків інших підозрюваних, знаючи місце їх проживання, то слідчий суддя зазначає, що в судовому засіданні даний ризик не знайшов свого підтвердження. Слід зазначити, що наявність в підозрюваного інформації про місце проживання свідків та інших підозрюваних само собою не підтверджує ризик незаконного впливу на потерпілого чи свідків.

Про існування ризиків, передбачених п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється, свідчить вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється (від п`яти до восьми років позбавлення волі); Однак стороною обвинувачення не доведене існування ризику того, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити речі/документи того, що мають значення для кримінального провадження. Такі доводи спростовуються тим що підозрюваний ОСОБА_5 сприяє досудовому розслідуванню, добровільно приймав участь при проведенні слідчих дій, зокрема під час проведення обшуку. Крім того, під час проведення обшуку від 06.08.2024 року органами досудового розслідування були вилучені речі та документи, які на їх думку мають значення для кримінального провадження (а.с. 137-144).

Згідно практики Європейського суду з прав людини «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Прокурором у судовому засіданні було доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Доказів, які б вказували на те, що інший запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, може забезпечити виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків і запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, стороною захисту суду не надано.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Оскільки в судовому засіданні доведено необхідність застосування до підозрюваного такого виду запобіжного заходу як тримання під вартою, останньому також підлягає визначення розміру застави в порядку передбаченому ч. 3 ст. 183 КПК України з покладанням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, тяжкість вчиненого правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, суд вважає за необхідне визначити заставу відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України у межах 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в сумі 90 840,00 грн. у національній грошовій одиниці, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, слідчий суддя покладає на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки: 1. прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; 2. не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; 4. утримуватись від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні; 5. здати на зберігання у відповідні органи державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, які дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне відзначити, що відповідно до положень статті 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінальних проваджень.

Крім того, щодо застосування щодо підозрюваного фізичного насильства, слідчий суддя зазначає наступне.

Згідно вимог ч.6 ст.206 КПК України, якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та: 1) забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи; 2) доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві особи; 3) вжити необхідних заходів для забезпечення безпеки особи згідно із законодавством.

Згідно ч. 8 ст. 206 КПК України, суддя має право не вживати цих дій, якщо прокурор доведе, що ці дії вже здійснені або здійснюються.

Враховуючи, що підозрюваного ОСОБА_5 не було затримано в порядку ст. 208 КПК України та він не тримався під вартою в уповноваженому органі державної влади, державній установі, підстав для застосування ч.6 ст.206 КПК України слідчий суддя не вбачає.

Слідчий суддя звертає увагу, що підозрюваний та його захисник не позбавлені права звернутись зі скаргою на дії уповноважених осіб органу досудового розслідування під час обшуку, у встановленому законодавством порядку.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити частково.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, з 13.08.2024 року до 11.10.2024 року включно.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу, що становить тридцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 90 840 (дев`яносто тисяч вісімсот сорок) гривень 00 коп. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Дарницького районного суду м. Києва за наступними реквізитами: Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26268059, банк отримувача ДКСУ, м.Київ, код банку отримувача (МФО): 820172, рахунок отримувача: UA1012089, призначення платежу - застава.

Підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , взяти під варту негайно в залі суду.

Підозрюваний або заставодавець мають у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Після отримання і перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться підозрюваний, обвинувачений, негайно здійснює розпорядження про його звільнення з-під варти та повідомляє про це усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю, а якщо застава внесена під час судового провадження, - прокурора та суд. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного, у разі внесення застави, наступні обов`язки:

1. Прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

2. Не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3. Повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4. Утримуватись від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

5. Здати на зберігання у відповідні органи державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, які дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин та не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші, покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Роз`яснити, що у відповідності до ч. 10 ст. 182 КПК України у разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її проголошення.

Копію ухвали вручити негайно підозрюваному, захиснику, прокурору та направити для виконання в Державну установу "Київський слідчий ізолятор" для виконання.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали проголошено 19.08.2024 р. о 16 год. 10 хв.

Слідчий суддя: ОСОБА_1