Провадження по справі № 1-кс/752/7642/24
У Х В А Л А

іменем України

"25" вересня 2024 р. слідчий суддя Голосіївського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Голосіївського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про проведення допиту малолітнього потерпілого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час досудового розслідування в судовому засіданні у кримінальному провадженні № 0000639 від 30.05.2024,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_5 ,

законного представника - ОСОБА_6 ,

представника потерпілого - ОСОБА_7 ,

встановив:

24 вересня 2024 року до слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого ОСОБА_3 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 , про проведення допиту малолітнього потерпілого ОСОБА_4 під час досудового розслідування в судовому засіданні, у порядку ст. 225 КПК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що слідчим відділом Голосіївського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000639 від 30.05.2024, за ознаками ч.2 ст. 296 КК України, у якому малолітній ОСОБА_4 , визнаний потерпілим.

Слідчий зазначає, що у ході досудового розслідування виникла необхідність допиту малолітнього потерпілого ОСОБА_4 слідчим суддею під час досудового розслідування у судовому засіданні, у порядку ст. 225 КПК України, посилаючись на наступне.

Так, показання малолітнього потерпілого ОСОБА_4 є важливими для всебічного, повного, об`єктивного та неупередженого з`ясування обставин кримінального провадження, а тому їх належне фіксування під час досудового розслідування слідчим суддею не допустить будь-якого викривлення обставин, що мали місце під час вчинення кримінального правопорушення та забезпечить можливість встановлення всіх фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, які сприймав малолітній потерпілий.

Між тим, процедура допиту є дуже травматичною для дитини. Зі спливом певного часу, протягом якого буде продовжуватись досудове розслідування та судовий розгляд, внаслідок стресового стану, негативних емоцій і травм від вчиненого правопорушення, у зв`язку з особливостями віку та пам`яті малолітній потерпілий може забути обставини вчиненого стосовно нього кримінального правопорушення, що призведе до втрати вагомих доказів у кримінальному провадженні.

З метою створення дружніх до дитини умов у процесі правосуддя та мінімізації наслідків її травматизації у м. Києві функціонує Відділення захисту та соціально психологічної підтримки у процесі правосуддя дітей, які постраждали або стали свідками насильства (модель Барнахус) Центру соціально-психологічної реабілітації дітей № 1 Служби у справах дітей та сім`ї виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). Відділення створене для проведення процесуальних дій з урахуванням відповідних положень Кримінального процесуального кодексу України у дружньому до дитини середовищі та в умовах, які мінімізують наслідки її травматизації.

Враховуючи обставини даного кримінального провадження слідчий просить провести допит малолітнього потерпілого ОСОБА_4 поза залом судового засідання в іншому приміщенні з використанням відеоконференції, а саме у Відділення захисту та соціально психологічної підтримки у процесі правосуддя дітей, які постраждали або стали свідками насильства (модель Барнахус) Центру соціально-психологічної реабілітації дітей № 1 Служби у справах дітей та сім?ї виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

У судовому засіданні прокурор підтримала клопотання слідчого та просила його задовольнити. Зазначила, що досудове розслідування у вищезазначеному кримінальному провадженні практично завершено. Доповнень з приводу наявності виключних підстав для здійснення допиту потерпілого відповідно до вимог ст. 225 КПК України не надала.

Законний представник ОСОБА_6 та представник малолітнього потерпілого ОСОБА_7 клопотання слідчого не підтримали. Представник вказував на те, що процедури допиту потерпілого у Зеленій кімнаті не є вдосконалюй, тому у них є побоювання, що сторона захисту буде наполягати на безпосередньому допиті потерпілого під час судового розгляду обвинувального акта, враховуючи що підозрювані не визнають винуватість.

Розглянувши клопотання, дослідивши додані до нього додатки, якими є копії матеріалів досудового розслідування, надавши оцінку відомостям, що у них містяться, вислухавши доводи прокурора, думку законного представника потерпілого та представника потерпілого, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

З урахування вимог п.1 ч.2 ст.132 КПК України клопотання подано до Голосіївського районного суду м. Києва в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, враховуючи, що таким органом є слідчий відділ Голосіївського УП ГУНП у м. Києві, який розташований на території Голосіївського району м. Києва.

Вирішуючи питання, що визначені у ч. 1 ст. 2225 КПК України, слідчий суддя дійшов до наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 225 КПК України, у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я особи, її тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити її допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження, представник юридичної особи, стосовно якої здійснюється провадження, мають право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такої особи в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб. У цьому випадку допит здійснюється у судовому засіданні в місці розташування суду або перебування хворої особи в присутності сторін кримінального провадження з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду.

Аналіз положень ст.225 КПК України свідчить про те, що клопотання слідчого повинно містити в своєму обґрунтуванні викладення конкретних й реальних причин та обставин, які вказують на необхідність отримання від певної особи, зокрема потерпілої, показань, а також існування на час подання й розгляду такого клопотання, чи в майбутньому до часу розгляду матеріалів кримінального провадження судом, небезпеки для життя і здоров`я цієї особи, її тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити в майбутньому її допит у суді або вплинути на повноту чи достовірність показань.

Тобто, право сторони кримінального провадження звернутись до слідчого судді з клопотанням про проведення такої слідчої дії виникає за наявності виняткових випадків, пов`язаних: з необхідністю отримання показань від особи, в даному випадку малолітнього потерпілого, під час досудового розслідування; з наявністю обставин, які можуть унеможливити допит цієї особи у суді або вплинути на повноту чи достовірність їх показань.

При цьому, вжите в частині першій ст.225 КПК України формулювання «інші обставини» свідчить про невичерпність переліку таких обставин, наголошуючи на існуванні вірогідності унеможливити допит, зокрема потерпілого, в суді або вплинути на повноту чи достовірність його показань.

Водночас, для необхідності застосування механізму допиту потерпілого, передбаченого положеннями ст.225 КПК України, сторона кримінального провадження, яка звернулась із клопотанням про допит у судовому засіданні на стадії досудового розслідування, має довести наявність таких виняткових випадків, які б виправдовували доцільність на певній стадії кримінального провадження допиту потерпілого саме на підставі такої норми процесуального закону.

Для доцільності допиту потерпілого під час досудового розслідування у судовому засіданні, необхідно, щоб такі умови вже існували, а ризики - були наявними.

Зазначене цілком узгоджується із положеннями ст.23 КПК України, відповідно до якої суд має безпосередньо сприймати показання учасників кримінального провадження.

Тобто, сторона кримінального провадження, яка ініціює допит потерпілого під час досудового розслідування в судовому засіданні, повинна довести необхідність проведення цих дій, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 225 КПК України.

Окрім того, згідно з ч.ч.1, 4 ст.225 КПК України, допит особи, відповідно до положень цієї статті, може бути також проведений за відсутності сторони захисту, якщо на момент його проведення жодній особі не повідомлено про підозру у цьому кримінальному провадженні. Суд під час судового розгляду має право допитати особу, яка допитувалася відповідно до правил цієї статті, зокрема у випадках, якщо такий допит проведений за відсутності сторони захисту або якщо є необхідність уточнення показань чи отримання показань щодо обставин, які не були з`ясовані в результаті допиту під час досудового розслідування.

Водночас, посилання слідчого на спільний наказ Офісу Генерального прокурора, Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства юстиції України та Міністерства соціальної політики України від 01.06.2023 №150/445/2077/5/187 «Про запровадження та реалізацію пілотного проєкту щодо імплементації міжнародних стандартів правосуддя, дружнього до дитини, у практичну діяльність», як на одну із підстав звернення до слідчого судді з даним клопотанням, не може вважатися безумовною підставою для задоволення вищезазначеного клопотання та проведення допиту потерпілого у порядку ст. 225 КПК України.

У клопотанні слідчим не наведено жодних обставин, що можуть унеможливити допит малолітнього потерпілого під час судового розгляду або вплинути на повноту чи достовірність його показань. Обґрунтування клопотання фактично зводиться до малолітнього віку потерпілого та, у зв`язку із цим, особливостями його свідомості, пам`яті, захисної реакції. Однак, малолітній вік потерпілого, однозначно не свідчить про те, що він, зі спливом певного часу, може забути обставини вчиненого щодо нього злочину, або ж умисно змінити надані показання. Потерпілий ОСОБА_4 досяг віку, з якого він може давати чіткі та послідовні показання, має представника та законного представника.

Та обставина, що потерпілий є малолітнім сама по собі не є винятковою обставиною для проведення його допиту в порядку , передбаченому ст. 225 КПК України.

Доводи сторони обвинувачення фактично ґрунтуються на припущеннях, що не підтверджені жодними об`єктивними відомостями, відсутні у матеріалах поданого слідчим клопотання й будь-які характеризуючи дані відносно малолітнього потерпілого, в тому числі й висновок психолога, які б вказували на існування обставин, з яким слідчий пов`язує необхідність застосування положень ст.225 КПК України.

Враховуючи викладені обставини, а також те, що слідчий у своєму клопотанні та прокурор під час судового засідання не довели наявність виняткових випадків, пов`язаних із необхідністю отримання показань під час досудового розслідування, зокрема, й існування обставин, що можуть унеможливити допит малолітнього потерпілого в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань останнього, думку законного представника та представника малолітнього потерпілого, які не підтримали клопотання слідчого, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 132, 225, 309, 372 КПК України, -

постановив:

Відмовити слідчому СВ Голосіївського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 у задоволенні клопотання про проведення допиту малолітнього потерпілого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час досудового розслідування в судовому засіданні у кримінальному провадженні № 0000639 від 30.05.2024.

Ухвала слідчого судді окремому оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути подані під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1