Провадження №1-кс/367/1454/2024
УХВАЛА

Іменем України

26 жовтня 2024 року Ірпінський міський суд Київської області у складі: слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ірпені клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №2 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001197 від 25 жовтня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, освіта середня спеціальна, не працює, не одружений, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

-підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -

в с т а н о в и в :

26 жовтня 2024 року слідчий слідчого відділення Відділу поліції №2 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 звернулася до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в якому просила застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Згідно із клопотанням, Відділом поліції №2 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001197 від 25 жовтня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 25.10.2024 близько 02 год 00 хв (точний час не встановлено), між ОСОБА_5 та неповнолітнім ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які перебували на ділянці проїжджої частині дороги, розташованої напроти будинку АДРЕСА_2 , де на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел на заподіяння неповнолітньому потерпілому тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя в момент заподіяння. Реалізуючи свій умисел, ОСОБА_5 перебуваючи у тому ж місці, у той же час, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя неповнолітнього потерпілого ОСОБА_7 в момент їх заподіяння, та бажаючи їх настання, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, з метою нанесення тілесних ушкоджень, перебуваючи в положенні стоячи напроти потерпілого, дістав ніж з правій кишені куртки в яку був одягнений та підійшов впритул до ОСОБА_7 , який у цей час також перебував у положенні стоячи навпроти ОСОБА_5 , наніс потерпілому ОСОБА_7 цим ножем один удар в область живота з правого боку, від якого потерпілий втративши рівновагу впав на землю, чим спричинив неповнолітньому потерпілому ОСОБА_7 тілесні ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення черевної порожнини.

ОСОБА_5 згідно з вимогами ст.ст. 276 - 278 КПК України, 25.10.2024 вручено повідомлення про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Слідчий вказує, що під час досудового розслідування у кримінальному провадженні встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: 1) підозрюваний ОСОБА_5 може ухилитися від органу досудового розслідування та/або суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України), для уникнення кримінальної відповідальності, оскільки у разі визнання його винуватим у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років. Крім того, підозрюваний не працює, не одружений, не має на утримані малолітніх дітей або осіб похилого віку, тобто відсутні стійкі соціальні зв`язки; 2) підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, що мають істотне значення для справи, а саме підозрюваним сховано знаряддя злочину ніж, яким він спричинив тілесні ушкодження неповнолітньому, який до теперішнього часу не відшукано; також, слідчий зазначає, що підозрюваний ОСОБА_5 може незаконно впливати на неповнолітнього потерпілого та свідків, оскільки він раніше навчався із свідками, йому відомі анкетні дані та місця проживання неповнолітнього потерпілого та свідків, які містяться у процесуальних документах, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України; крім того, слідчий зазначає, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки на даний час у кримінальному провадженні не виконані всі слідчі дії, спрямовані на отримання та перевірку доказів, не встановлені всі свідки та очевидці кримінального правопорушення, не призначено та не проведено всіх судових експертиз, не відшукано знаряддя злочину.

Таким чином, підставою застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий зазначає, згідно ч. 2 ст. 177, ст. 194 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, а також наявність ризиків, передбачених п. п. 1,2,3,4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також, слідчий стверджує, що менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити уникнення зазначених ризиків та виконання покладених на підозрюваного обов`язків, у зв`язку з чим є достатні підстави для застосування такого виду запобіжного заходу, як тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала, просила задовольнити.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання та застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, вказуючи на недоведення існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, на які посилається прокурор.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 заперечував проти клопотання прокурора, підтримав позицію свого захисника.

Заслухавши доводи сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали, додані до клопотання, суд приходить до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділенням Відділу поліції №2 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001197 від 25 жовтня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

25 жовтня 2024 року о 10 годині 00 хвилин ОСОБА_5 було затримано на підставі п.1, п.2 ч.1 ст. 208 КПК України.

25 жовтня 2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, а саме у заподіянні умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисного тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння. Вказаний злочин відноситься до категорії тяжких, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно із п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Статтею 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, в тому числі: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Стаття 178 КПК України визначає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі визначені ст. 178 КПК України.

Прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Зокрема, слідчим суддею встановлено наступні докази, що підтверджують наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України: витяг з ЄРДР; рапорт помічника чергового ВП №2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області від 25.10.2024; протокол огляду місця події від 25.10.2024, відповідно до якого на частині дороги по АДРЕСА_3 , проведено огляд та вилучено предмети, які мають істотне значення для справи, а саме: змиви з речовини бурого кольору, скляні частини розбитої пляшки, два недопалки тощо; довідка КНП КОР «Київська обласна дитяча лікарня», згідно якої у ОСОБА_7 встановлено діагноз відкрита рана інших та неуточнених частин живота, проникаюче поранення черевної порожнини; протоколи допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 від 25.10.2024, які вказували, що саме ОСОБА_5 наніс ОСОБА_7 ножове поранення; протоколи пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 25.10.2024, відповідно до яких свідки ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 впізнали ОСОБА_5 як особу, яка нанесла ножове поранення ОСОБА_7 ; протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 25.10.2024.

Згідно із ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини, викладені в його рішеннях.

Зокрема, поняття «обґрунтована підозра» наведено в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчините правопорушення (див. рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom) від ЗО серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).

За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, із врахуванням пояснень підозрюваного ОСОБА_5 , який підтвердив обставини, викладені у повідомленні про підозру, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України, які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати підозрюваного ОСОБА_5 з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя погоджується, що є достатні підстави вважати наявними ризики, які передбачені п. п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Зокрема, ймовірність переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду, підтверджується можливістю притягнення підозрюваного до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для ОСОБА_5 наслідками і суворістю передбаченого покарання, також встановлено, що ОСОБА_5 офіційно не працює, не навчається, тобто відсутні стримуючі фактори перебування особи в місці проживання, що підтверджує існування ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Також, органом досудового розслідування на даний час не відшукано знаряддя вчинення злочину, що підтверджує існування ризику, передбаченого п.2 ч.1 ст.177 КПК України.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків та потерпілого, суд враховує встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку, на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду, на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Водночас, суд може обґрунтовувати свої висновки лише показаннями, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК). За таких обставин, ризик впливу на свідків та потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та потерпілого, та дослідження їх судом.

При цьому, на переконання слідчого судді, стороною обвинувачення не доведено існування ризику, передбаченого п.4 ч.1 ст.177 КПК України, а саме ймовірність, що підозрюваний буде перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки у клопотанні не зазначено конкретно, у чому він полягає.

Слідчим суддею встановлено, що стороною обвинувачення доведено недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного ОСОБА_5 , так як останній не працює, обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину.

З огляду на викладене, приймаючи до уваги наявність ризиків передбачених п. п. 1,2,3 ч.1 ст. 177 КПК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного, що у своїй сукупності свідчить про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначених ризиків, слідчий суддя приходить до висновку про те, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, у зв`язку з чим застосовує до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Початок строку тримання під вартою ОСОБА_5 обчислювати з моменту фактичного затримання, тобто з 25 жовтня 2024 року до 23 грудня 2024 року включно.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно із ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Враховуючи молодий вік підозрюваного, якому виповнилося 19 років, ту обставину, що підозрюваний раніше не судимий, має постійне місце проживання, де проживає із батьками та молодшою сестрою, суд вважає можливим, з урахуванням тяжкості злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 у даному кримінальному провадженні, а також з урахуванням встановлених зазначених вище ризиків, визначити ОСОБА_5 заставу у максимальному розмірі, передбаченому п.2 ч.5 ст.182 КПК України, а саме в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Київській області, з одночасним покладенням на ОСОБА_5 обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, у разі внесення застави.

На переконання слідчого судді, загроза втрати значної кількості коштів, сплачених як застава, є достатньо дієвим чинником, який не залежить від підозрюваного та може запобігти ризикам, які встановлені судом.

З огляду на викладене, керуючись, ст. ст. 176-178, 183, 186, 193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України строком на 60 (шістдесят) днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обчислювати з 25 жовтня 2024 року до 23 грудня 2024 року включно.

Строк дії ухвали слідчого судді до 23 грудня 2024 року включно.

Одночасно визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень і може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Київській області.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити з-під варти негайно після отримання та перевірки документу, що підтверджує внесення застави.

У разі внесення застави, зобов`язати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 :

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожним викликом;

- не відлучатися за межі Бучанського району Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від позапроцесуального спілкування із свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні;

- залишити на зберіганні в уповноважених органах державної влади паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити, що у разі, якщо ОСОБА_5 , будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора чи суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього процесуальні обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1