Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2024 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 ,

про застосування відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, РНОКПП НОМЕР_1 , який має базову середню освіту, офіційно не працевлаштованого, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , який раніше притягувався до кримінальної відповідальності,

запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту у кримінальному провадженні №0002327 від 15.10.2024 за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 , звернулась до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_7 в кримінальному провадженні за №0002327 від 15.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що у провадженні СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002327 від 15.10.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 09 жовтня 2024 року близько 19 год. 00 хв. ОСОБА_7 , реалізуючи злочинний умисел, діючи умисно, перебуваючи разом з неповнолітньою ОСОБА_8 , взяв її мобільний телефон «Apple iPhone XR». В ході бесіди з ОСОБА_8 , ОСОБА_7 повідомив останній неправдиві відомості, а саме висловив начебто бажання взяти мобільний телефон «Apple iPhone XR» для підзарядки, не маючи на меті в дійсності подальшого повернення. Неповнолітня потерпіла погодилась на запропоноване та передала мобільний телефон ОСОБА_7 .

В подальшому, ОСОБА_7 , діючи умисно, повторно, отримавши чуже майно - майно неповнолітньої ОСОБА_8 , шляхом обману, тобто, досягнувши своєї злочинної мети, а саме отримавши мобільний телефон «Apple iPhone XR», вартість якого згідно висновку експерта від 24.10.2024 № 64750/24 становить 10 626, 00 грн., заволодівши ним у подальшому розпорядився на власний розсуд, чим спричинив неповнолітній потерпілій ОСОБА_8 , матеріальний збиток на вищевказану суму.

Таким чином, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненому повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Посилаючись на те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, слідчий за погодженням з прокурором скерував до суду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, вказуючи на існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; вчинення нових кримінальних правопорушень, вплив на свідків.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з наведених підстав та просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_7 не виявив бажання користуватися допомогою захисника. Пояснив слідчому судді, що його батьки проживають в Швейцарії та не обізнані з його останнім вчинком. Визнав обставини, які зазначені у фабулі клопотання та щиро каявся. Просив суд обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час, так як працює неофіційно на будівництві. Щодо своїх доходів повідомив, що частину квартири здає в оренду, тому має засоби для існування.

Заслухавши доводи сторін, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

За приписами ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення та які не викликають розумних сумнівів у цьому.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

29.10.2024 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні злочину за ч. 2 ст. 190 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, підтверджується наступними доказами: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 14.10.2024; протоколом допиту неповнолітньої потерпілої ОСОБА_8 від 21.10.2024; протоколом огляду предмету від 28.10.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 28.10.2024; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 28.10.2024; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_7 від 29.10.2024.

На підставі ст.181 ч.2 КПК України до підозрюваного може бути застосовано запобіжний захід у вигляду домашнього арешту у певний період доби.

Аналізуючи ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови).

Оцінюючи ризики переховування та вчинення нових злочинів підозрюваним з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що вивченням даних про його особу встановлено, що ОСОБА_7 проживає в квартирі батьків, не одружений, не має постійного місця роботи, офіційно не працевлаштований та раніше притягався до кримінальної відповідальності. Підозрюваний вчинив злочин відносно неповнолітньої, що свідчить про його низький рівень правової свідомості та соціальної відповідальності. А тому, є підстави вважати, що підозрюваний може, з метою уникнення покарання за злочин, зникнути від органу досудового розслідування.

Зважаючи на те, що злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 вчинено з метою збагачення, слідчий суддя з урахуванням відсутності доказів про стабільний дохід підозрюваного, вважає доведеним ризик продовження злочинної діяльності.

Таким чином, в судовому засіданні достовірно встановлено наявність ризиків передбачених ст.177 КПК України.

Санкція ч. 2 ст. 190 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі строком до трьох років, що відповідно до ст. 12 КК України, є нетяжким злочином.

Згідно зі змістом ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовується на підставі ухвали слідчого судді або суду. Відповідно до вимог 177 цього ж Кодексу, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладення на нього процесуальних обов`язків.

Домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчинені злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Слідчий суддя з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_7 , та його наслідки, характер злочинних дій, особистість підозрюваного, а також те, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, продовжувати злочинну діяльність, вважає за необхідне застосувати стосовно ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладанням обов`язків.

Враховуючи вказані обставини, слідчий суддя переконаний, що саме такий запобіжний захід як цілодобовий домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового розслідування та в суді.

Керуючись ст. 177, 178, 181, 194, 196, 202, 205, 309, 331, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 про застосування відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0002327 від 15.10.2024 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду - на строк 60 днів, тобто до 27 грудня 2024 року включно.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 27 грудня 2024 року обов`язки, передбачені КПК України, а саме:

?не залишати місце проживання: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, суду, за виключенням часу прямування до укриття та перебування в укритті на період оголошення повітряної тривоги.

?прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їх викликом та вимогою.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього обов`язків.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під домашнім арештом не перевищує двох місяців та діє до 27 грудня 2024 року.

Копію ухвали направити до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 ) - для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1