Справа № 129/660/20
Провадження №1-кп/135/19/24
У Х В А Л А

іменем України

27.09.2024 м. Ладижин

Ладижинський міський суд Вінницької області у складі: головуючого - судді ОСОБА_1 , секретар судових засідань ОСОБА_2 , за участю учасників кримінального провадження: прокурора ОСОБА_3 захисника адвоката ОСОБА_4 , обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000158 від 22.04.2019 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.296, ч.1 ст.122 КК України, ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.296 КК України:

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ладижинського міського суду Вінницької області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.296, ч.1 ст.122 КК України, ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.296 КК України.

В судовому засіданні захисник адвокат ОСОБА_4 заявила клопотання про призначення додаткової судово-медичної експертизи, обґрунтовуючи його тим, що у висновку судово-медичного експерта №86 від 26.06.2019 експерт прийшов до висновку, що утворення всіх виявлених тілесних ушкоджень внаслідок падіння з висоти власного зросту на землю (грунт) без виступаючої поверхні виключається. Допрошений в судовому засіданні експерт зазначив, що якщо була виступаюча поверхня при падінні на камінці, ОСОБА_7 міг отримати тілесне ушкодження, а саме перелом ребра.

Досудовим слідством не зафіксовано наявність виступаючої поверхні на місці події, де була бійка між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , але обвинувачені зробили фотографію місця події з наявністю камінців, тобто виступаючої поверхні.

Тому, на підставі ст.350 КПК України, просила призначити додаткову судово-медичну експертизу, на вирішення якої поставити питання: чи міг ОСОБА_7 отримати тілесне ушкодження перелом ребра та інші тілесні ушкодження при падінні з висоти власного росту на землю (грунт) з виступаючою поверхнею у вигляді камінців на фото, які надані обвинуваченим ОСОБА_6 ? Доручити проведення експертизи Гайсинському міжрайонного відділенню судово-медичної експертизи

Обвинувачені ОСОБА_5 , ОСОБА_6 в судовому засіданні підтримали клопотання захисника.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання захисника щодо призначення додаткової судово-медичної експертизи.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, суд вважає, що клопотання захисника про призначення експертизи не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Тобто, відповідно до вимог ст. 332 КПК України проведення експертизи за ухвалою суду можливе під час судового розгляду за клопотанням сторін кримінального провадження, за наявності підстав, передбачених ст. 242 КПК України.

Згідно з ч.1 ст.242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Кримінальний процесуальний кодекс України від 13.04.2012 р. №4651-VI, Закон України «Про судову експертизу» від 25.02.1994 р. №4038-ХІІ не містять визначення поняття «додаткова експертиза».

Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 р. №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 р. №1950/5) (пп.1.2.13) передбачено, що додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріали (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Аналогічна позиція міститься в постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» від 30.05.1997 р. №8, у п.10 вказаної постанови додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Проведення додаткової експертизи може бути доручено тому самому або іншому експертові. У випадках, коли виникає необхідність провести дослідження нових об`єктів або щодо інших обставин справи, суд призначає нову експертизу, яка не є додатковою.

Отже, додаткова експертиза може бути призначена у випадку, якщо висновок експерта є неповним або неясним. Таким чином, додаткова експертиза призначається судом після розгляду ним висновку первинної експертизи, якщо виявиться, що усунути неповноту або неясність висновку в судовому засіданні шляхом заслуховування експерта неможливо.

Висновок експерта визнається неповним, якщо досліджено не всі надані йому об`єкти або не надано вичерпних відповідей на всі постановлені перед експертом питання. Також висновок експерта визнається неясним, якщо він викладений нечітко або носить неповний, неконкретний характер.

Водночас в ухвалі про призначення додаткової експертизи необхідно суд повинен чітко зазначити, які саме висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження.

Заслухавши думки учасників процесу, суд дійшов висновку, що захисником у заявленому клопотанні не наведено достаннього обґрунтування того, що проведена у межах кримінального провадження судово-медична експертиза є неповною або неясною, а надані стороною захисту фотознімки місця події можуть бути використані як докази.

Під час судового розгляду був допитаний експерт, який складав висновок№86 від 26.06.2019, під час допиту якого, сторона захисту мала можливість поставити перед експертом питання з метою уточнення зробленого ним висновку. В судовому засіданні експерт повністю підтвердив свій висновок та пояснив, що не виключається отримання потерпілим ОСОБА_7 тілесного ушкодження у виді перелому ІХ ребра грудної клітки внаслідок падіння з висоти власного росту на поверхню з виступаючими предметами. Одночасно з цим, утворення даного тілесного ушкодження внаслідок падіння з висоти власного росту на поверхню без виступаючих предметів виключається. Отже, неясність висновку в судовому засіданні усунуто шляхом заслуховування експерта.

Керуючись ст.ст.242, 332, 376 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання захисника адвоката ОСОБА_4 про призначення додаткової судово-медичної експертизи залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення щодо ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч.1 ст.392 КПК України.

Повний текст ухвали складений 01.10.2024 року.

Суддя Ладижинського міського суду

Вінницької області ОСОБА_1