Справа №705/6586/24
1-кс/705/1523/24 УХВАЛА
27 листопада 2024 року м.Умань
Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 (у режимі відеоконференції),
підозрюваного ОСОБА_5 ,
27 листопада 2024 року слідчий відділення розслідування злочинів проти життя та здоров`я особи СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області з клопотанням, погодженим прокурором Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , проходячи військову службу за мобілізацією у військовому званні «солдат», діючи умисно, в період дії воєнного стану, 25.11.2024 близько 11 год. 29 хв. знаходячись в приміщенні магазину «Екватор», що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , реалізуючи злочинний умисел, направлений на відкрите заволодіння чужим майном, керуючись корисливим мотивом, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, усвідомлюючи, що за його діями спостерігає продавець, взявши з полиці магазину один рулет бісквітний з масляним кремом вагою 410 г., вартістю відповідно до накладної від 24.11.2024 наданої магазином «Екватор» 54 грн 40 коп., упаковку печива «Ніжне із згущеним молоком», вагою 500 г., вартістю відповідно до накладної від 24.11.2024 наданої магазином «Екватор» 65 грн 00 коп., упаковку кекса вагового, вагою 500 г., вартістю відповідно до накладної від 17.11.2024 наданої магазином «Екватор» 68 грн 00 коп., не реагуючи на зауваження продавця про оплату товару вийшов з приміщення магазину, після чого розпорядився товаром на власний розсуд, внаслідок чого вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 186 КК України, у зв`язку з чим підозрюється у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), в умовах воєнного стану.
26.11.2024 ОСОБА_5 оголошено підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України. Таким чином, ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні відкритого викрадення чужого майна (грабіж), вчиненому в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Причетність ОСОБА_5 до вчинення вказаного злочину повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
У відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. На даний час ризики, передбачені ст. 177 КПК України не зменшились, а саме: ризик переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, з метою ухилення від кримінальної відповідальності; незаконно впливати на потерпілого у кримінальному провадженню; ризик можливого вчинення іншого кримінального правопорушення.
Беручи до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, а також те, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інші кримінальні правопорушення, а також зважаючи на те, що досудовим розслідуванням не встановлено даних, за допомогою яких би обґрунтовувалася можливість запобігання зазначеним у клопотанні ризикам будь-яким іншим із передбачених у КПК України більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних із позбавленням волі, тому існує достатньо реальних підстав для продовження запобіжного заходу ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою.
У клопотанні слідчий просить: застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, терміном на 60 днів, з можливістю внесення застави в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в грошовому виразі становить 151 400 (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста гривень) гривень; у разі звільнення підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з під варти у зв`язку із внесенням застави, покласти на підозрюваного ряд обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.
Слідчий відділення розслідування злочинів проти життя та здоров`я особи СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 у судовому засіданні клопотання підтримада, просила його задовольнити. Вказала, що вважає внеобхідним обрати ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з урахуванням обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, та наявності ризиків, зазначених у клопотанні.
Прокурор Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав, просив суд його задовольнити.
Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні просив суд відмовити у задоволенні клопотання з підстав його необґрунтованості та недоведеності існування ризиків. Просив суд застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який, на його думку, буде достатнім запобіжним заходом. Також зазначив, що розмір застави для підозрюваного є непомірним та прсив його зменшити у разі, якщо слідчий суддя дійде висновку про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, поводив себе агресивно, на зауваження не реагував. Звинувачував поліцію та суд в порушенні його прав.
Ознайомившись із клопотанням; заслухавши думку учасників справи, перевіривши матеріали клопотання на відповідність вимогам КПК України та дослідивши документи, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя дійшов такого висновку.
25.11.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості про те, що 25.11.2024 близько 12 години в м. Христинівка Христинівської МТГ Уманського району Черкаської області, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись в приміщенні торгової зали магазину «Екватор», що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , діючи умисно та цілеспрямовано, з корисливого мотиву, з метою відкритого заволодіння чужого майна, в період дії військового стану, відкрито заволодів з прилавку магазину в присутності продавчині ОСОБА_7 товарно-матеріальними цінностями продуктової групи, чим заподіяв власнику ФОП ОСОБА_8 матеріальну шкоду на загальну суму 201 гривня.
В обґрунтування підозри ОСОБА_5 за ч. 4 ст. 186 КК України слідчий ОСОБА_4 посилається на: протокоу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 25.11.2024; протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 від 25.11.2024; протокол огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 від 25.11.2024; протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 25.11.2024; протокол огляду предметів та відеозапису від 26.11.2024; протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 25.11.2024; інші матеріали кримінального провадження. Копії названих та інших документів долучено до клопотання.
Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. За змістом пункту 4 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
У частині першій статті 194 КПК України унормовано обов`язок слідчого судді під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним у клопотанні ризикам.
З урахуванням відсутності у слідчого судді права на даному етапі досудового розслідування вирішувати питання, які належать до компетенції суду під час розгляду кримінального провадження по суті, в тому числі оцінювати докази з точки зору їх достатності й допустимості для підтвердження чи спростування винуватості особи у вчиненні злочину та кваліфікації її дій, обов`язку судді на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити вірогідність та достатність причетності підозрюваного до кримінально-караних дій для застосування щодо нього обмежувального заходу, надані стороною обвинувачення фактичні дані, що містяться в долучених до клопотання матеріалах, є достатніми для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, з чим закон пов`язує можливість застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя враховує вимоги пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою, оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи, а також за правилами частини першої статті 178 КПК України бере до уваги характер і тяжкість передбачуваного злочину, обґрунтованість доказів вчинення його саме ОСОБА_5 покарання, яке може бути призначено в результаті засудження, характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя підозрюваного, його зв`язки із суспільством.
У судовому засіданні встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 не одружений, офіційно не працевлаштований, осіб на утриманні не має, є військовослужбовцем, який самовільно залишив розташування військової частини відповідно до наказу командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині), підозрюється у вчиненні тяжкого злочину. З огляду на зазначене та з урахуванням конкретних обставин справи, а також зважаючи на тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, у слідчого судді є достатні підстави вважати наявними існування стосовно ОСОБА_5 ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини першої статті 177 КПК України, які полягають у можливості переховуватись від органів досудового розслідування або суду, а також у можливості вчинення іншого кримінального правопорушення.
Також, враховуючи поведінку підозрюваного в судовому засіданні, на думку слідчого судді, існує вірогідність впливу підозрюваного на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, зміни показань яких на свою користь може прагнути підозрюваний.
При цьому, вирішуючи питання щодо існування ризиків, передбачених чинним законодавством, слідчий суддя виходить з того, що Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає надання стороною обвинувачення доказів того, що підозрюваний/обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що підстави для застосування вказаного запобіжного заходу наявні.
Незважаючи, що тримання під вартою є найбільш суворим запобіжним заходом, проте характер та тяжкість вчиненого злочину, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, особа підозрюваного, на думку слідчого судді дають підстави для застосування саме такого запобіжного заходу, оскільки менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти наявним ризикам.
Тому клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою належить задовольнити.
Згідно з ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
У даному випадку відсутні обставини, передбачені ч. 4 ст. 183 КПК України, тому слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави.
Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах : щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Станом на 1 січня 2024 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становив 3028 гривень.
Враховуючи обставини злочину, особу підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави в сумі, що відповідає п`ятдесяти розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить у грошовому виразі суму 151400 гривень. Крім цього, в разі звільнення підозрюваного ОСОБА_5 з-під варти у зв`язку з внесенням ним застави, слід покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, слідчого судді та суду; не відлучатись з місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; заборонити спілкуватись із свідками, потерпілим по вказаному кримінальному провадженню.
Керуючись ст. ст. 177, 183, 193, 194 КПК України, слідчий суддя
Клопотання задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, строк якого відраховувати з моменту фактичного затримання ОСОБА_5 25 листопада 2024 року.
Дія ухвали про застосування запобіжного заходу закінчується 23 січня 2025 року (включно).
Визначити ОСОБА_5 розмір застави п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в грошовому виразі становить 151400 (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста) гривень, після внесення якої підозрюваний звільняється з-під варти, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі звільнення підозрюваного ОСОБА_5 з-під варти у зв`язку з внесенням ним застави покласти на підозрюваного такі обов`язки:
-прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;
-не відлучатись з місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
-заборонити спілкуватись із свідками, потерпілим по вказаному кримінальному провадженню.
Термін дії обов`язку, покладеного судом у разі внесення застави, визначити в межах строків досудового слідства; після закінчення строку, на який на підозрюваного покладено відповідний обов`язок, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються. У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави, зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу та може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Копію ухвали вручити прокурору, підозрюваному, захиснику до відома та направити до установи, в якій підозрюваний утримуватиметься під вартою, для виконання.
Ухвала підлягає негайному виконанню, але може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня оголошення ухвали, а підозрюваним протягом 5 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1