Справа № 405/4663/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2024 року Ленінський районний суд м. Кіровограда в складі:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання: ОСОБА_2 ,

за участю прокурора: ОСОБА_3 ,

потерпілої: ОСОБА_4 ,

захисника: ОСОБА_5 ,

законного представника

неповнолітнього обвинуваченого: ОСОБА_6 ,

обвинуваченого: н/л ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницький кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000354 від 18.04.2024 за обвинуваченням неповнолітнього ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185, ч.1 ст.190 КК України,

встановив:

неповнолітній ОСОБА_7 вчинив таємне викрадення чужого майна (крадіжку), в умовах воєнного стану, за наступних обставин.

17.03.2024 о 13 год.11 хв. будучи обізнаним про введення та продовження на території України воєнного стану відповідно до указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 734/2023 від 06.11.2023, затвердженого Законом 3429-IХ від 08.11.2023 продовжуючи свої злочинні дії, під приводом повернення грошових коштів потерпілій ОСОБА_4 у неповнолітнього ОСОБА_7 виник злочинний умисел спрямований на таємне викрадення чужого майна, (крадіжка), вчинена в умовах воєнного стану.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, діючи цілеспрямовано, умисно вводячи потерпілу ОСОБА_4 в оману дізнався у останньої пароль для входу систему онлайн - банкінгу «Приват24», а далі потерпіла назвала йому 4-х значний код з смс повідомлення, які надходили з «Приват банку». Скориставшись вказаною інформацією та шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, а саме - мобільного телефону марки «ZТЕ» ІМЕІ НОМЕР_1 , ІМЕІ НОМЕР_2 здійснив вхід до «Приват24» через відповідний додаток та від імені потерпілої ОСОБА_8 та здійснив переказ коштів в сумі 105 гривень з банківської картки № НОМЕР_3 , яка належить потерпілій, на власну банківську картку № НОМЕР_3 /

17.03.2024 о 20 год 45 хв. неповнолітній ОСОБА_7 зі мобільного телефону марки «ZTE» ІМЕІ НОМЕР_1 , ІМЕІ НОМЕР_2 здійснив несанкціонований вхід до «Приват24» через відповідний додаток та від імені потерпілої ОСОБА_8 здійснив переказ коштів в сумі 335 гривень з банківської картки № НОМЕР_3 , яка належить потерпілій, на власну банківську картку № НОМЕР_4 .

17.03.2024 о 20 год 27 хв. неповнолітній ОСОБА_7 зі мобільного телефону мобільного телефону марки «ZTE» ІМЕІ НОМЕР_1 , ІМЕІ НОМЕР_2 здійснив вхід до «Приват24» через відповідний додаток та від імені потерпілої ОСОБА_8 здійснив переказ коштів в сумі 993 гривні 87 копійок з банківської картки № НОМЕР_3 , яка належить потерпілій, на власну банківську картку № НОМЕР_3 .

17.03.2024 о 20 год 31 хв. неповнолітній ОСОБА_7 зі свого мобільного телефону марки «ZTE» ІМЕІ НОМЕР_1 , ІМЕІ НОМЕР_2 здійснив несанкціонований вхід до «Приват24» через відповідний додаток та від імені потерпілої ОСОБА_8 здійснив переказ коштів в сумі 643 гривні 75 копійок з банківської картки № НОМЕР_3 , яка належить потерпілій, на власну банківську картку № НОМЕР_3 .

В подальшому викравши вказані грошові неповнолітній ОСОБА_7 і розпорядився ними на власний розсуд, знявши їх з банкомату за адресою м. Кропивницький, вул. Ялтинська, 1, та витративши їх на власні потреби.

Своїми злочинними діями, неповнолітній ОСОБА_7 завдав майнової шкоди потерпілій ОСОБА_4 на загальну суму 2077 грн. 62 копійок.

Під час судового засідання захисником заявлено клопотання про закриття кримінального провадження відносно ньогоу зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність даного діяння.

Відповідно до ч.6 ст.3 КК України, зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18 липня 2024 року № 3886-IX, який набрав чинності 09 серпня 2024 року, встановлено, що дії щодо викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати у розмірі до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян є дрібною крадіжкою, за яку настає відповідальність за ст. 51 Кодексу України про адміністративне правопорушення.

Отже, із часу набрання 09 серпня 2024 року чинності Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18 липня 2024 року № 3886-IX, кримінальна відповідальність, у тому числі за ст. 185 КК може настати, лише якщо розмір викраденого перевищує 2 НМ. Унаслідок цієї зміни частина діянь, які на час їх вчинення передбачали кримінальну відповідальність, охоплюється диспозицією ст. 51 КУпАП.

Відповідно до ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти мають зворотну дію в часі, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. За частиною 1 ст. 5 КК України закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Такий же принцип неявно гарантований і ст. 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Цей принцип втілюється в правилі про те, що, якщо існують відмінності між кримінальним законодавством, чинним на момент вчинення злочину, та наступними кримінальними законами, прийнятими до винесення остаточного рішення, суди повинні застосовувати закон, положення якого є найбільш сприятливими для обвинуваченого.

У постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 07.10.2024 у справі № 278/1566/21 зроблений висновок, що Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18 липня 2024 року № 3886-IX, яким унесені зміни до ст. 51 КУпАП, є законом про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність у значенні ст. 5 КК України для тих діянь, які до набрання цим Законом чинності вважалися кримінальним правопорушенням, однак після набрання ним чинності підпадають під ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 51 КУпАП.

Положеннями ч. 1 ст. 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-IX) передбачено відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Частиною 2 ст. 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-IX) установлено, що відповідальність за вчинення дій, передбачених ч. 1 ст. 51 КУпАП настає, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Отже, особа, яка вчинила дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, підлягає адміністративній відповідальності у випадку, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

З огляду на вказане кримінальна відповідальність настає у випадку, якщо розмір такого майна перевищує розмір, установлений ст. 51 КУпАП, а саме 2 неоподатковуваних мінімуми доходів громадян.

Згідно з ч. 5 Підрозділу 1 Розділу ХХ Податкового кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної п.п. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року, яка дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), установленого законом станом на 01 січня звітного податкового року.

Положеннями ч. 1 ст. 3 КК України встановлено, що законодавство України про кримінальну відповідальність становить КК України, який ґрунтується на Конституції України та загальновизнаних принципах і нормах міжнародного права. При цьому зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення (ч. 6 ст. 3 КК України).

Отже, Законом № 3886-ІХ фактично були внесені зміни і до законодавства України про кримінальну відповідальність, зокрема в частині визначення розміру викраденого майна, за наявності якого (розміру) настає кримінальна відповідальність.

Так, кримінальне провадження, за яким неповнолітній ОСОБА_7 обвинувачується за ч.4 ст.185 КК України, до суду надійшло 01.07.2024, однак на момент розгляду кримінального провадження судом втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, оскільки Законом України № 3886-ХІ від 18.07.2024 року внесені зміни до ст.51 КУпАП та збільшено розмір вартості майна, який впливає на розмежування адміністративного правопорушення та кримінального правопорушення та кваліфікацію дій особи.

Кримінальне правопорушення, яке інкримінується неповнолітньому ОСОБА_7 за ч.4 ст.185 КК України вчинені 17.03.2024, за яким розмір вартості викраденого майна становить 2077,62 грн.

Суд зазначає, що два неоподатковані мінімуму доходів громадян у розмірі соціальної пільги для кваліфікації кримінального правопорушення на 2024 рік складає 3028 грн., що на день вчинення кримінального правопорушення є менша двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Частиною 2 ст.5 КК України встановлено, що закон про кримінальну відповідальність, що встановлює злочинність діяння, посилює кримінальну відповідальність або іншим чином погіршує становище особи, не має зворотної дії в часі, а тому положення Закону України від 18 липня 2024 року №3886-IX «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», який набрав чинності 09.08.2024, є більш сприятливим для осіб, котрі притягуються до кримінальної відповідальності за діяння, які вони вчинили до набрання чинності цим Законом включно.

Згідно із п.4-1 ч.1 ст.284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Частиною 4 ст.284 КПК України передбачено, що закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої цієї статті, здійснюється прокурором, якщо підозрюваний проти цього не заперечує. За відсутності згоди підозрюваного кримінальне провадження продовжується в загальному порядку, передбаченому цим Кодексом, з урахуванням особливостей, визначених главою 36-1 цього Кодексу.

Ухвала про закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої або пунктом 1-2 частини другої цієї статті, постановляється судом з урахуванням особливостей, визначених статтею 479-2 цього Кодексу, якою в ч.3 визначено таке: « Якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої статті 284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує».

Враховуючи викладене, та те, що обвинувачений неповнолітній ОСОБА_7 не заперечує щодо закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої статті 284 КПК України, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для закриття даного кримінального провадження в цій частині в зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Керуючись ст.ст.284, 286, 350, 479-2 КПК України, ст.ст.3,5 КК України,

постановив:

Клопотання захисника обвинуваченого про закриття кримінального провадження задовольнити.

Кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000354 від 18.04.2024 за обвинуваченням неповнолітнього ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - закрити в частині обвинувачення за ч.4 ст.185 КК України на підставі п. 4-1 ч.1 ст.284 КПК України, в зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлена кримінальна протиправність діяння.

Копію даної ухвали направити до Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області для вирішення питання про притягнення неповнолітнього ОСОБА_7 до адміністративної відповідальності за відповідною статтею Кодексу України про адміністративні правопорушення, у зв`язку із закриттям кримінального провадження на підставі п.4-1 ч.1 ст.284 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Ленінський районний суд м. Кіровограда протягом 7 днів з дня її оголошення.

Суддя

Ленінського районного суду

м. Кіровограда ОСОБА_9