Номер провадження № 1-кс/756/2598/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2024 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 15 Оболонського районного суду міста Києва клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 25.09.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003043, про продовження запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Норильська, російської федерації, громадянина України, розлученого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України,

УСТАНОВИВ:

18.11.2024 до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання старшого слідчого СВ Оболонського УП ГУНП в місті Києві ОСОБА_6 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 25.09.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003043, про продовження запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України. Дане клопотання погоджено прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 ..

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що у невстановлені досудовим розслідування день, час та місці, ОСОБА_4 , маючи умисел, спрямований на незаконне придбання та зберігання психотропної речовини в особливо великих розмірах з метою збуту та реалізуючи його, незаконно придбав та розпочав зберігати особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP, упаковану та розфасовану однаковим чином в 2 (два) прозорих поліетиленових пакетах та особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - 4-ММС (4 метилметкатинон), упаковану та розфасовану однаковим чином в 10 (десять) прозорих поліетиленових пакета.

У подальшому, 25.09.2024, приблизно о 18:40 год., ОСОБА_4 , який перебував за адресою: вул. Прирічна, 30, у м. Києві , був зупинений працівниками поліції та на запитання щодо наявності речей, обіг яких обмежений або заборонений, останній повідомив, що має.

Після того, ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України, та під час слідчої дії у присутності понятих виявлено та в подальшому вилучено 2 (два) прозорих поліетиленових пакета з особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено - PVP, яку ОСОБА_4 незаконно придбав та зберігав у особливо великих розмірах з метою збуту.

Крім того, під час обшуку в автомобілі марки «ГАЗ» модель «2705» д.н.з. НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та яким користується ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у присутності понятих було виявлено та в подальшому вилучено 10 (десять) прозорих поліетиленових пакета з особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено - 4-ММС (4 метилметкатинон), яку ОСОБА_4 незаконно придбав та зберігав у особливо великих розмірах з метою збуту.

У ході досудового розслідування встановлено, що надані на дослідження кристалічні речовини білого кольору містять у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP. Загальна маса PVP в кристалічних речовинах складає 6,763 г.

Крім того, під час досудового розслідування встановлено, що надані на дослідження кристалічні речовини білого кольору містять у своєму складі 4-ММС (4-метилметкатинон). Маса 4-ММС (4-метилметкатинон) в речовині становить 9,454г.

При складанні особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - PVP загальною масою 6,763 г. та особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - 4-ММС (4-метилметкатинон) масою 4-ММС (4-метилметкатинону) 9,454г., виходячи з їх загальної кількості, становлять особливо великі розміри.

Орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту психотропної речовини, обіг якої заборонено, в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про продовження запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_4 , відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, є наявність обґрунтованої підозри у кримінальному правопорушенні передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 9 до 12 років з конфіскацією майна, а також вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема можливість ОСОБА_4 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, може незаконно впливати на свідків, учинити інше кримінальне правопорушення.

У зв`язку з чим, у клопотанні слідчий просить продовжити підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, оскільки у даному провадженні необхідно провести слідчі дії та процесуальні рішення.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, при цьому не заперечував щодо відомостей, які наведені захисником та підозрюваним, які характеризують особистість підозрюваного.

Крім того, на виконання вимог ст. 194 КПК України, в обґрунтування застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваному ОСОБА_4 , прокурор посилається на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Зокрема, на думку прокурора, про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки ОСОБА_4 усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення за ч. 3 ст. 307 КК України - від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за скоєне ним діяння.

Про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить той факт, що ОСОБА_4 відомі дані цих осіб (останньому та його захиснику вручались копії матеріалів провадження, у тому числі і протоколи допитів свідків у провадженні, у яких зазначені всі дійсні анкетні дані останніх та дійсні місця проживання, тому він достовірно усвідомлює, що даним свідкам відомі фактичні обставини вчинених ним кримінальних правопорушень та їхні покази є одним з основних джерел доказування. Тому існує ризик того, що підозрюваний шляхом погрози, підмовляння, підкупу може схиляти їх до дачі неправдивих показань, взагалі відмовити від участі у кримінальному провадженні, що вкрай негативно вплине на хід судового процесу в подальшому, та, як, наслідок, не притягнення винної особи до кримінальної відповідальності.

Про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить той факт, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що підозрюваний не зайнятий суспільно-корисною працею, офіційно не працевлаштований, не має постійних джерел доходу, а натомість вирішив збагачуватися, заробляти собі на життя не за рахунок «чесної» праці, а за рахунок збуту особливо небезпечних психотропних речовин, обіг яких заборонено -PVP, 4-ММС, що є протизаконним та аморальним по відношенню до суспільства у цілому.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечувала щодо задоволення клопотання слідчого, просила у його задоволенні відмовити посилаючись на те, що наведені прокурором ризики не є обґрунтованими, щодо обґрунтованості підозри вказала на те, що докази є не допустимими, крім того, підозрюваний самостійно видав психотропні речовини, які раніше знайшов, наразі сприяє розкриттю злочину, надав викривальні покази щодо інших осіб та просила змінити запобіжний захід на домашній арешт або визначити можливість внесення застави.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримав думку свого захисника.

Вислухавши клопотання прокурора, думку захисника та підозрюваного, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що в провадженні Оболонського УП ГУНП в місті Києві перебуває кримінального провадження, внесеного 25.09.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003043, за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

25.09.2024 ОСОБА_4 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

26.09.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

27.09.2024 ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва відносно підозрюваного ОСОБА_4 , застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 24.11.2024 включно без альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

15.11.2024 року постановою керівника Оболонської окружної прокуратури міста Києва строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 26.12.2024 року.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 , кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано такі докази:

- рапорт про вчинене кримінальне правопорушення від 25.09.2024;

- протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 25.09.2024;

- протокол обшуку від 26.09.2024;

- протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 26.09.2024;

- протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 26.09.2024;

- протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 25.09.2024;

- протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 25.09.2024;

- висновок експерта №СЕ-19/111-24/55751-НЗПРАП від 26.09.2024;

- висновок експерта №СЕ-19/111-24/55750-НЗПРАП від 26.09.2024;

- висновок експерта №СЕ-19/111-24/57263-НЗПРАП від 09.10.2024;

- висновок експерта №СЕ-19/111-24/57265-НЗПРАП від 18.10.2024;

- висновок експерта №СЕ-19/111-24/57471-НЗПРАП від 18.10.2024;

- висновок експерта №СЕ-19/111-24/57270-НЗПРАП від 14.10.2024.

Отже, дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування матеріали кримінального провадження, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_4 в інкримінованому злочині, тобто можливості того, що ОСОБА_12 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст. 307 КК України - незаконне придбання та зберігання з метою збуту психотропної речовини, обіг якої заборонено, в особливо великих розмірах.

При цьому, суд ураховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у п. 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як видно з пояснень прокурора в судовому засіданні, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування запобіжного заходу ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, а саме можливість ОСОБА_4 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, може незаконно впливати на свідків, учинити інше кримінальне правопорушення.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, обставини, які суд уважає доведеними в якості обґрунтованості підозри, беручи до уваги пояснення підозрюваного, захисника, а також особистість ОСОБА_4 , суд погоджується з тим, що на даний час наявним є ризик того, що ОСОБА_4 може переховуватись від органу досудового розслідування, учинити інше кримінальне правопорушення, тобто існують ризики, передбачені п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Однак, суд не погоджується з існуванням ризику, передбаченого пунктом 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки прокурором не наведено фактичних даних на підтвердження наявності такого ризику, як незаконний вплив на свідків.

Крім того, в обґрунтування ризику можливості переховування від органу досудового розслідування, прокурор зазначено тяжкість покарання. Між тим, указану обставину суд не може оцінювати в якості ризику, бо ця обставина повинна бути оцінена судом лише відповідно до ст. 178 КПК України, тобто як додаткові відомості, які посилюють існування певних ризиків.

Відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, ураховує тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, зокрема, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення строком від дев`яти до дванадцяти років, вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 196 КПК України під час розгляду клопотання про продовження застосування запобіжного заходу, яке розглядається за правилами обрання запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наведені, на думку суду, обставини свідчать у судовому засіданні прокурор довів обставини, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачених п. 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як - тримання під вартою (п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України), який є винятковим запобіжним заходом, і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків.

Суд зауважує, що ним перевірено у судовому засіданні, що закінчити досудове розслідування неможливо, внаслідок виконання великого обсягу роботи та особливої складності кримінального провадження. Так, як видно з клопотання, з метою забезпечення належного виконання завдань кримінального провадження, під час досудового розслідування проведено ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій спрямованих на отримання та перевірку зібраних доказів.

Тож, на думку суду, клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 199 КПК України та є підставою для його задоволення, та продовженню строку тримання під вартою підозрюваному в межах строку досудового розслідування.

Разом з цим, ураховуючи вимоги ч. 4 ст. 183 КПК України суд вважає за необхідне при постановленні ухвали про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави.

Отже, клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 25.09.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003043, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, у частині застосування запобіжного заходу підлягає задоволенню..

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 206, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 25.09.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003043, про продовження запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 України - задовольнити частково.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 37 (тридцять сім) днів запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, тобто в межах строку досудового розслідування кримінального провадження.

Альтернативний запобіжний захід ОСОБА_4 у вигляді застави - не визначати.

У задоволенні клопотання захисника, підозрюваного про зміну запобіжного заходу - відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, а останнім днем строку дії ухвали є 26.12.2024. Між тим, строк дії ухвали не може перевищувати меж строку досудового розслідування кримінального провадження, у випадку його не продовження, або не зверненням із обвинувальним актом до суду.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1