Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/9044/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2024 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001696 від 19.07.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001696 від 19.07.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, яке вилучено у ході невідкладного обшуку у квартирі АДРЕСА_1 .

Клопотання мотивоване тим, що СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001696 від 19.07.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

Так, слідчим СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві 19.07.2024р., було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_2 та невідкладний обшук за адресою: АДРЕСА_3 , в ході якого було виявлено та вилучено речові докази.

Крім цього, 19.07.2024р. слідчим СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 складено постанову про визнання вищезазначених речей речовими доказами.

Посилаючись на наявність підстав вважати, що вилучені речі є матеріальними об`єктами, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, або містять інші відомості, та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, виникла необхідність в арешті такого майна як речових доказів.

В судове засідання слідчий не з`явився та подав заяву про розгляд клопотання без його участі, в якій зазначив, що клопотання підтримує та просить його задовольнити.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001696 від 19.07.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

Так, 19.07.2024р. за адресою: АДРЕСА_2 невстановлені досудовим розслідуванням особи у кількості четверо чоловік, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , вчинили хуліганські дії, тобто грубо порушили громадський порядок з явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, а саме за допомогою аерозольних балонів з фарбою червоного кольору, здійснили розпилювання на фасад будинку.

19.07.2024р., було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_2 та невідкладний обшук за адресою: АДРЕСА_3 , в ході якого було виявлено та вилучено майно, яке слідчий просить арештувати.

Постановою слідчого від 20.07.2024 вказане майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту, згідно з положеннями ч. 2 ст. 170 КПК, є забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Матеріали клопотання свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, та яке вилучене в ході проведення невідкладного обшуку, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу, оскільки має відношення до кримінального провадження, і може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні вказаного майна до встановлення фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення.

За таких обставин, зважаючи на доведеність існування ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, наявні підстави для накладення арешту на перелічене вище майно з метою забезпечення збереження речових доказів, дієвості та об`єктивності досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні та виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 170, 172-174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 за погодженням із прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001696 від 19.07.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, яке вилучено у ході невідкладного обшуку за адресою: АДРЕСА_3 - задовольнити.

Накласти арешт на майно у кримінальному провадженні №0001696 від 19.07.2024, а саме:

- кросівки чорного кольору;

- штани чорного кольору;

- футболку чорного кольору із написом «Tattoo you» «the rolling stones;

- балаклаву чорного кольору;

- сумку чорного кольору;

- мобільний телефон «google», чорного кольору, imei2381882, з абонентським номером НОМЕР_1 , НОМЕР_2 .

Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати слідчому, прокурору, третій особі, щодо майна якої вирішується питання про арешт.

Роз`яснити, що згідно із частинами 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1