Справа № 551/962/24
У Х В А Л А

про призначення матеріалів кримінального провадження до судового розгляду

02 вересня 2024 року

Шишацький районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

його захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

потерпілої ОСОБА_6 ,

провівши у відкритому судовому засіданні в залі суду в сел. Шишаки Миргородського району Полтавської області підготовче судове засідання по матеріалам обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0000246 від 02 березня 2024 року відносно ОСОБА_4 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

в с т а н о в и в :

28 серпня 2024 року на адресу суду з Полтавської обласної прокуратури надійшли матеріали обвинувального акту у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 , який обвинувачується у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Ухвалою суду від 28 серпня 2024 року по матеріалам обвинувального акту у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 призначено підготовче судове засідання о 15 год. 00 хв. 02 вересня 2024 року.

02 вересня 2024 року потерпіла ОСОБА_6 подала до суду цивільний позов про стягнення з обвинуваченого ОСОБА_4 на її користь матеріальну шкоду у розмірі 7 732 грн. 50 коп., а також на її користь та користь малолітнього потерпілого ОСОБА_7 , - моральну шкоду у загальному розмірі 500 000 грн. 00 коп.

У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 вважала наявними підстави для призначення матеріалів обвинувального акту відносно ОСОБА_4 до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні з викликом учасників судового провадження.

Одночасно прокурор просила продовжити ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на максимальний термін з метою запобігти його спробам ухилитися від суду, впливати на потерпілих та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Необхідність продовження запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою прокурором мотивовано тим, що, враховуючи конкретні обставини кримінального правопорушення, особу обвинуваченого, обсяг пред`явленого йому звинувачення, жоден з більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого та не зможе запобігти наявним процесуальним ризикам.

Обвинувачений ОСОБА_4 не заперечував проти закриття підготовчого провадження та призначення матеріалів обвинувального акту відносно нього до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні, куди просив викликати свідків, що вказані в реєстрі матеріалів досудового розслідування.

Обвинувачений ОСОБА_4 клопотання про здійснення кримінального провадження колегіальним складом суду у складі трьох суддів не заявив.

Окрім цього, не заперечував обвинувачений ОСОБА_4 щодо задоволення клопотання прокурора про продовження йому строку тримання під вартою на максимальний термін.

Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_5 вважав наявними підстави для призначення матеріалів обвинувального акту у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.

При цьому, при вирішенні питання продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку тримання під вартою на 60 діб покладався на розсуд суду.

Адвокат ОСОБА_5 вважав наявними підстави для прийняття цивільного позову потерпілої ОСОБА_6 до спільного розгляду разом з матеріалами обвинувального акту у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 .

Малолітній потерпілий ОСОБА_7 , будучи належним чином повідомлений про місце, дату та час проведення підготовчого судового засідання по матеріалам обвинувального акту у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 , до суду не з`явився, причин своєї неявки не повідомив, клопотання про відкладення розгляду справи не заявив.

Потерпіла ОСОБА_6 ( законний представник малолітнього потерпілого ОСОБА_7 ) не заперечувала проти закриття підготовчого провадження у справі і призначення справи до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні та просила прийняти до спільного розгляду цивільний позов про стягнення з обвинуваченого матеріальної та моральної шкоди, завданої злочином.

Зважаючи на позицію учасників справи, які не заперечували проти проведення судового засідання у відсутність малолітнього потерпілого, суд приходить до висновку про проведення підготовчого судового засідання у відсутність останнього.

Заслухавши думку учасників судового провадження, перевіривши обвинувальний акт на відповідність вимогам КПК України, суд вважає наявними підстави для призначення матеріалів обвинувального акту у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 до судового розгляду, виходячи з наступного.

Так, обвинувальний акт складений відповідно до вимог КПК України. Дане кримінальне провадження підсудне Шишацькому районному суду Полтавської області. Підстав для закриття по ньому провадження або повернення прокурору відсутні.

Учасниками судового провадження інші клопотання, які б перешкоджали призначенню судового розгляду, не заявлялись.

При вирішенні клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на максимальний термін, суд приходить до наступних висновків.

Так, судом встановлено, що 02 березня 2024 року, о 22 год. 50 хв. ОСОБА_4 був затриманий за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, в порядку ст. 208 КПК України.

03 березня 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Ухвалою слідчого судді Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 04 березня 2024 року підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком на 60 діб, тобто до 01 червня 2024 року.

Ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 31 травня 2024 року продовжено ОСОБА_4 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на максимальний термін, тобто до 29 липня 2024 року.

Ухвалою слідчого судді цього ж суду, строк дії запобіжного заходу ОСОБА_4 продовжено до 03 вересня 2024 року.

Відповідно до вимог ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

За правилами ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснювати дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, обвинувачується.

Окрім того, при вирішенні питання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд повинен враховувати обставини, передбачені ст. 178 КПК України, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення / зменшення / ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 КПК України.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі « Клішин проти України » наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний характер, а конкретний характер та доводиться відповідними доказами. Рішенням у справі « Белевицький проти Росії » обмеження розгляду клопотання про обрання, проводження запобіжного заходу у вигляді тримання від вартою лише переліком законодавчих ( стандартних ) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи ЄСПЛ визнав порушенням п. 4 ст. 5 Конвенції.

У контексті п. 3 ст. 5 Конвенції ( правова позиція ЄСПЛ у п. 60 рішення у справі « Єлоєв проти України » ) після спливу певного проміжку часу ( досудового розслідування, судового розгляду ) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а тому суду в разі задоволення клопотання про обрання або продовження терміну застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно чітко зазначати у судовому рішення про наявність іншої підстави ( підстав ) або ризику, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи, що спричинило смерть потерпілої та за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі, строком до 15 років. Розуміючи тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому, з урахуванням конкретних обставин вчиненого злочину, на думку суду, останній може переховуватись від суду, що вказує про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Таким чином, обвинувачений, який немає міцних соціальних зв`язків, офіційно не працевлаштований, перебуваючи на волі через усвідомлення втрати свободи на тривалий строк, може ухилитись від суду, змінивши місце свого проживання.

Окрім цього, перебуваючи на волі, обвинувачений ОСОБА_4 матиме можливість, шляхом умовлянь та погроз вплинути на показання потерпілих ( один з яких є малолітньою особою та являється сином обвинуваченого, свідків обвинувачення, які є односельцями. Це, на переконання суду, може призвести до зміни показань або відмови свідчити у кримінальному провадженні, що унеможливить безпосереднє та об`єктивне дослідження доказів і надання їм належної оцінки.

Відсутність міцних соціальних зв`язків, негативна характеристика за фактичним місцем проживання, ухилення від виконання батьківських обов`язків відносно малолітнього сина ОСОБА_7 , тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у вчиненні особливо тяжкого злочину про життя й здоров`я особи, що спричинило смерть потерпілої, яка була його фактичною дружиною, свідчить про те, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Також слід зазначити, що до ризиків належить й наявність введеного в Україні воєнного стану, оскільки вказана обставина суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку.

Зважаючи на те, що дане кримінальне провадження стосується обвинувачення у особливо тяжкому насильницькому злочині, який спричинив загибель людини, суд, керуючись правилами ч. 4 ст. 183 КПК України, не вбачає правових підстав для визначення обвинуваченому ОСОБА_4 розміру застави як альтернативного запобіжного заходу.

При вирішенні питання можливості прийняття до провадження, заявленого потерпілою ОСОБА_8 , цивільного позову про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, суд виходить з наступного.

Так, за правилами ч. 1 ст. 128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової та моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов.

Враховуючи викладене, виходячи з підстав та предмету позовних вимог, суд вважає за доцільне прийняти цивільні позови про стягнення з обвинуваченого на користь потерпілих матеріальної та моральної шкоди до спільного розгляду з кримінальним провадженням, у зв`язку з чим визнати потерпілих цивільними позивачами, а обвинуваченого, - цивільним відповідачем.

За таких обставин, суд завершує підготовку кримінального провадження до судового розгляду та призначає його до судового розгляду, визнавши дату фактичного розгляду 23 вересня 2024 року.

На підставі викладеного, керуючись статтями 334, 316, 369-372 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Матеріали обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0000246 від 02 березня 2024 року відносно ОСОБА_4 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, - призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Шишаки Миргородського району Полтавської області о 11 год. 00 хв. 23 вересня 2024 року.

Визначити наступну резервну дату судового засідання: 13 год. 00 хв. 30 вересня 2024 року.

У судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_5 , потерпілих ОСОБА_7 , ОСОБА_6 та свідків, указаних у реєстрі матеріалів досудового розслідування.

Клопотання прокурора Миргородської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 , - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою на два місяці з 02 вересня 2024 року по 31 жовтня 2024 року включно.

Виклик обвинуваченого ОСОБА_4 , який утримується під вартою, здійснити через адміністрацію місця ув`язнення.

Цивільний позов потерпілої ОСОБА_6 , яка також діє в інтересах малолітнього потерпілого ОСОБА_7 , до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, - прийняти до розгляду.

Потерпілих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 визнати цивільними позивачами, а обвинуваченого ОСОБА_4 , - цивільним відповідачем.

Роз`яснити позивачам та відповідачу, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Роз`яснити учасникам кримінального провадження, що кожний з них відповідно до вимог ст. 317 КПК України має право на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, робити з них необхідні виписки та копії.

Ухвала суду в частині обрання запобіжного заходу може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Особою, яка утримується під вартою, строк подачі апеляційної скарги рахується з моменту вручення їй копії ухвали суду.

В іншій частині ухвала суду є остаточна та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: