Справа № 132/3038/24
Провадження №11-сс/801/889/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2024 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,

за участі:

прокурора ОСОБА_6 в режимі відеоконференції,

захисника ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Калинівського районного суду Вінницької області від 13 листопада 2024 року,

якою частково задоволено клопотання слідчого, продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою у межах строку досудового розслідування, тобто до 19 грудня 2024 року включно, та зменшено розмір застави з 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 605600 грн. 00 коп.,

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю міста Болград Одеської області, громадянину України, із загальною середньою освітою, розлученому, непрацевлаштованому, раніше неодноразово судимому, востаннє 22 грудня 2022 року Суворівським районним судом міста Одеси за ч.3 ст.185, ч.1 ст.358 КК України, із застосуванням ч.1 ст.70 КК України, до остаточного покарання у виді позбавлення волі строком на 4 (чотири) роки, звільненому 11 серпня 2023 року із Державної установи «Одеська виправна колонія (№ 14), по відбуттю строку покарання, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.185 КК України,

Короткий зміст судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини

Клопотання слідчого обґрунтоване тим, що СВ відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000347 від 18 вересня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.185 КК України.

19 вересня 2024 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення та на підставі ухвали слідчого судді Калинівського районного суду Вінницької області від 20 вересня 2024 року у справі № 132/3038/24 до підозрюваного застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з визначенням розміру застави у межах 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до постанови керівника Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_9 від 07 листопада 2024 року продовжено строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні до трьох місяців, тобто до 19 грудня 2024 року.

На дату розгляду клопотання продовжують існувати ризики, що дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_8 може здійснити дії, передбачені п.1, 2, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Задовольняючи клопотання слідчого, слідчий суддя зазначив, що прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.185 КК України, а також наявність ризиків, передбачених п.п.1, 2, 3, 4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя вважав, що інші більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою із визначенням певного розміру застави, не зможуть запобігти ризикам, встановленим судом.

Разом з тим, з урахуванням обставин цього кримінального правопорушення, майнового стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, слідчий суддя вважав за необхідне зменшити розмір застави, який був визначений ухвалою слідчого судді Калинівського районного суду Вінницької області від 20.09.2024 в справі № 132/3038/24, з 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 605600грн.00коп.

Крім того, у порядку частини п`ятої статті 194 КПК України при визначенні альтернативного запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, слідчий суддя вважав за необхідне покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати до слідчого відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області; повідомляти слідчого відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утриматись від спілкування з потерпілою особою та свідками у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (за наявності).

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала

В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову, якою застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 інший більш м`який запобіжний захід, який не буде пов`язаний із позбавлення волі. Також просить зменшити розмір застави з врахуванням майнового стану підозрюваного ОСОБА_8 , визначивши її розмір у межах 100 (ста) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Свої вимоги мотивує тим, що, викладені в повідомленні про підозру фактичні обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 , є необґрунтованим, базується на припущеннях та здогадках, а також не підтверджується належними доказами, які б пов`язували підозрюваного ОСОБА_8 зі злочином, передбаченим ч. 5 ст. 185 КК України.

Клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою в порушення вимог ст. 184 КПК України не містить виклад обставин, на підставі яких був зроблений висновок про наявність ризиків, з посиланням на матеріали, що підтверджують ці обставини.

Позиції учасників судового провадження

У судовому засіданні захисник ОСОБА_7 підтримав доводи апеляційної скарги з підстав, викладених у ній, просив її задовольнити в повному об`ємі. Не заперечував щодо проведення судового розгляду у відсутність підозрюваного ОСОБА_8 .

Прокурор ОСОБА_6 заперечував щодо задоволення апеляційної скарги захисника, вважав ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою.

Мотиви і висновки апеляційного суду

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників судового, вивчивши матеріали провадження та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Як убачається з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Статтею 199 КПК України передбачено порядок продовження строку тримання під вартою, а з частини третьої даної норми слідує, що звертаючись до суду з клопотанням про продовження строків тримання під вартою, прокурор має викласти, зокрема обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження тримання особи під вартою.

Продовжуючи підозрюваному ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою, слідчим суддею встановлено, що матеріали провадження містять достатні дані, які підтверджують існування обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.185 КК України.

Як убачається з наданих у апеляційний суд матеріалів, у повідомленні про підозру ОСОБА_8 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.185 КК України, вказано зміст підозри та правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється останній, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Колегією суддів установлено, що обставини підозри з`ясовані в тій мірі, у якій закон на даному етапі кримінального провадження вимагає від слідчого судді для продовження до особи запобіжного заходу.

Зокрема, обґрунтованість підозри підтверджується відомостями, які містяться у матеріалах кримінального провадження, а саме: протоколі затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення; протоколі огляду місця події; протоколі допиту потерпілого ОСОБА_10 ; протоколі допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколі допиту підозрюваного ОСОБА_8 ; протоколі допиту підозрюваного ОСОБА_12 ; постанові про визнання речових доказів; протоколах пред?явлення для впізнання; протоколах огляду речей.

Зважуючи на такий обсяг відомостей, матеріали судового провадження об`єктивно свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права підозрюваного ОСОБА_8 , як продовження вжиття запобіжних заходів у зв`язку з наявністю саме обґрунтованої підозри, оскільки наявні у матеріалах провадження докази формують внутрішнє переконання, у тому числі й для стороннього спостерігача, причетності ОСОБА_8 до вчинення кримінального правопорушення, згідно з підозрою.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Отже, дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробила сторона обвинувачення стосовно обґрунтованості повідомленої ОСОБА_8 підозри, чогось очевидно недопустимого чи такого, що не підтверджується доказами, не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів, а тому посилання сторони захисту на необґрунтованість повідомленої підозри слід визнати безпідставними.

Стосовно ж наявності ризиків, передбачених п.1, 2, 3, 4, 5ч.1 ст.177 КПК України, то вони також продовжують існують та підтверджуються матеріалами провадження.

Колегія суддів виходить з того, що підстави, які дають можливість слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний ОСОБА_8 може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. Водночас КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний ОСОБА_8 обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Особливість запобіжних заходів полягає в тому, що вони застосовуються не за конкретну недобросовісну поведінку підозрюваного, а превентивно, як гарантія настання правосуддя в майбутньому. При цьому слід враховувати, що якась ймовірність того, що підозрюваний зможе спробувати ухилитись від відповідальності, існує завжди.

На переконання колегії суддів, доводи сторони захисту про відсутність ризиків, можуть вказувати лише на те, що їх відсутність була попереджена шляхом застосування до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Також не підлягають задоволенню доводи апеляційної скарги захисника щодо застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою.

Наразі запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є саме таким запобіжним заходом, який буде достатнім стримуючим засобом, що здатен забезпечити гарантії належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_8 та запобігти ризикам, доведеним слідчим та прокурором, а також забезпечити безпеку суспільства від нових протиправних посягань підозрюваного, враховуючи ступінь суспільної небезпеки злочину, у якому він підозрюється.

При цьому, вказуючи про доцільність застосування іншого запобіжного заходу, захисник ОСОБА_7 фактично погоджується з наявністю ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Колегія судів зауважує, що вказаний запобіжний захід не має карального характеру, а його метою є саме забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_8 для того, щоб орган досудового розслідування та в подальшому суд змогли виконати завдання, передбачені ст.2 КПК України.

При цьому слідчий суддя у відповідності до вимог ч.3 ст.183 КПК України, врахувавши обставини правопорушення, особу підозрюваного ОСОБА_8 , правомірно зменшив йому альтернативний запобіжний захід у виді застави з 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 605600 грн 00 коп. Наразі підстав для його подальшого зменшення за доводами апеляційної скарги захисника ОСОБА_7 колегія суддів не вбачає. Таким чином, застосований запобіжний захід для підозрюваного ОСОБА_8 не є безальтернативним.

Матеріали провадження також не містять переконливих даних про застереження, які б унеможливлювали перебування підозрюваного ОСОБА_8 під вартою, та в судове засідання апеляційного суду надані не були.

Істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді постановити законну та обґрунтовану ухвалу, колегією суддів апеляційної інстанції не встановлено.

За таких обставин, ухвала слідчого судді суду відповідно до вимог статті 370 КПК України є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому колегія суддів не вбачає підстав для її скасування.

Ураховуючи вищевикладене та керуючись ст. 404, 407, 418, 149, 422 КПК України, апеляційний суд

постановив:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Калинівського районного суду Вінницької області від 13 листопада 2024 року - залишити без змін.

Відповідно до ч.4 ст.532 КПК України ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4