печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 вересня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000166 від 21.02.2024, -

В С Т А Н О В И В :

08.08.2024 адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого суддіПечерського районного суду м. Києва із клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.06.2024 у справі № 757/26077/24-к в рамках кримінального провадження № 0000166 від 21.02.2024.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що вказаною ухвалою накладено арешт на мобільний телефон iPhone 15 Pro Max, номер моделі MU7A3ZD/A, серійний номер: НОМЕР_1 , IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 , який вилучено під час обшуку у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 .

Зазначає, що арешт накладено необґрунтовано та відсутні законні підстави для подальшого застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, а відтак адвокат вказує, що арешт підлягає скасуванню.

Учасники судового провадження подали заяви про розгляд клопотання за їх відсутності.

Представник власника майна - адвокат ОСОБА_5 вимоги клопотання підтримав та просив скасувати арешт з наведених у ньому підстав.

Прокурор ОСОБА_6 щодо вимог клопотання заперечував, просив відмовити у задоволенні клопотання, так як підстави, які слугували для накладення арешту не відпали, арешт накладено обґрунтовано, а потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права особи.

Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000166 від 21.02.2024 за ч. 2 ст. 364 КК України.

У даному кримінальному провадженні досліджуються обставини за яких службові особи відділу митного оформлення митного посту «Мостиська» Львівської митниці, що здійснюють свою діяльність у міжнародному автомобільному пункті пропуску «Шегині-Медика» всупереч інтересам служби, з 26.10.2023 по 27.11.2023 здійснили протиправне митне оформлення 317 фактів в`їзду вантажних транспортних засобів на митну територію України, внісши до автоматизованої системи митного оформлення «Інспектор» неправдиві відомості, а саме зазначивши що вантажними транспортними засобами та особами здійснювалось ввезення товару у кількості та видах, які не підлягають декларуванню при переміщенні через кордон відповідно до митного законодавства України. Однак фактично у даних автомобілях переміщувався високоліквідний товар, а саме: побутова техніка, рослини, продукти харчування, автозапчастини, товари побутового призначення тощо, у кількості, що зумовлює обов`язкове митне оформлення з подальшою сплатою відповідних митних платежів.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.06.2024 у справі № 757/26077/24-к як на речовий доказ накладено арешт на мобільний телефон iPhone 15 Pro Max, номер моделі MU7A3ZD/A, серійний номер: НОМЕР_1 , IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 , який вилучено під час обшуку у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 .

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

При цьому, у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Під час розгляду клопотання встановлено, що зазначений мобільний телефон -визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Так, як вбачається з мотивувальної частини ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.06.2024 задовольняючи клопотання сторони обвинувачення про накладення арешту на майно, слідчий суддя виходив з того, що арешт необхідний з метою збереження речових доказів, оскільки вказане майновідповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Визнання речовими доказами вказаного мобільного телефону відповідає положенням ч. 1 ст. 98 КПК України, адже з наданих прокурором матеріалів вбачається наявність сукупних підстав вважати, що він містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Так, виходячи із тих питань, які відносяться до компетенції слідчого судді, при дослідженні матеріалів клопотання про скасування арешту майна слідчим суддею встановлено, що достатніх доказів в його обґрунтування не надано, а представлені прокурором документи кримінального провадження в своїй сукупності доводять обґрунтованість накладення арешту з метою збереження речових доказів.

Зважаючи на викладене, враховуючи встановлені в ході судового розгляду обставини того, що досудове розслідування триває, потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна не відпала, а заявником не доведено, що арешт накладено необґрунтовано, чи в його застосування відпала потреба, приходжу до висновку, що клопотання адвоката ОСОБА_3 задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 22, 26, 92, 98, 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000166 від 21.02.2024 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_7