ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/1644/24 Справа № 202/5978/19 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2024 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ

Головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретаря судового засідання ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Дніпровського апеляційного суду клопотання представника власника майна ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 30 серпня 2019 року про арешт майна у кримінальному провадженні №0000826 від 16.06.2017 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.190, ч.4 ст.358 КК України (далі -КК),-

В С Т А Н О В И Л А :

Оскаржуваною ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 30 серпня 2019 року задоволено клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_8 , погоджене прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_9 , та в рамках кримінального провадження №0000826 від 16.06.2017 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.190, ч.4 ст.358 КК накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , шляхом заборони розпорядження нею.

На дану ухвалу слідчого судді 23 серпня 2024 року представником власника майна адвокатом ОСОБА_7 подана апеляційна скарга, разом із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення. В обґрунтування причин пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді апелянт зазначає, що власник майна ОСОБА_6 не була повідомлена про слухання справи та вказана в оскаржуваній ухвалі слідчого судді, а про її наявність дізналася лише 20 серпня 2024 року. Тому вказані обставини, на переконання апелянта, свідчать про поважність причин пропуску ним строку на апеляційне оскарження рішення слідчого судді та просить його поновити.

В судове засідання апеляційної інстанції заявниця ОСОБА_6 та її представник адвокат ОСОБА_7 не з`явилися, продавши заяву про розгляд справи без їх участі, що відповідно до приписів ч.4 ст.405 КПК України, не перешкоджає апеляційному розгляду.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали судового провадження та обговоривши доводи поданого клопотання, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Згідно з п.3 ч.2 ст.395 Кримінального процесуального кодексу України (далі- КПК) апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвали слідчого судді - протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Відповідно до абз. 2 ч.3 ст.395 КПК якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, або якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому статтею 382 цього Кодексу, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Правило дотримання строку на оскарження ухвали слідчого судді з дня її оголошення, передбачене ст.395 ч.2 п.3 КПК, надає потенційному заявникові достатньо часу для роздумів стосовно подачі апеляційної скарги, чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції. Це правило чітко визначає як для осіб, так і для органів влади період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

Процедура визначення строків для подання скарги має на меті забезпечити належне відправлення правосуддя і дотримання принципу правової визначеності.

З цього приводу у постанові від 04 листопада 2019 року (справа №760/12179/16-к, провадження № 51-9550 кмо 18) Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду зазначила, що процедура визначення строків для подання скарги має на меті забезпечити належне відправлення правосуддя і дотримання принципу правової визначеності. Суворе дотримання строків у кримінальному процесі неможливе без чіткого знання правил їх обчислення. Для правильного обчислення строку важливого значення набувають приписи правових норм, які стосуються визначення початкового моменту перебігу строку, обставин, що впливають на його перебіг, і встановлення моменту його закінчення.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, оскільки в кожній справі національні суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності) (див.: рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року; рішення у справі «Устименко проти України» (Ustimenko v. Ukraine), заява №32053/13, п. 47, від 29 жовтня 2015 року).

За змістом ч.1 ст.117 КПК строк виконання процесуальних дій поновлюється лише у тому випадку, якщо його пропущено з поважних причин.

Під поважними причинами пропущення процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати скаргу у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала апеляційну скаргу, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Зазначені обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Як вбачається зі змісту оскаржуваної ухвали від 30 серпня 2019 року (а.с.25-28) розгляд клопотання слідчого про арешт майна та ухвалення слідчим суддею Індустріального районного суду м. Дніпропетровська оскаржуваного рішення відбулися без участі слідчого, власника майна ОСОБА_6 та її представника.

Згідно наявної в матеріалах справи копії ухвали Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 30 серпня 2019 року (а.с.5-7) її було отримано ОСОБА_6 20 серпня 2024 року та 23 серпня 2024 року представником було сформовано та подано апеляційну скаргу (а.с.1-13), тобто поза межами строку на апеляційне оскарження.

Між тим, на запит апеляційного суду про направлення матеріалів справи №202/5978/19 (провадження 1кс/202/9358/2019) для апеляційного розгляду, Індустріальним районним судом м. Дніпропетровська повідомлено, що направити матеріали справи не надається можливим, так як у зв`язку з закінченням терміну зберігання справу знищено.

Таким чином, апеляційний суд позбавлений можливості дослідити матеріали справи, підготувати її до розгляду та перевірити наведені у клопотанні заявника доводи щодо поважності причин пропуску ним строку на апеляційне оскарження.

Водночас колегія суддів звертає увагу, що представник власника майна адвокат ОСОБА_7 не позбавлений процесуальної можливості повторно звернутися до апеляційного суду з відповідним клопотанням у разі відновлення матеріалів втраченого (знищеного) кримінального провадження в порядку статей 524-531 КПК.

Відповідно до п.4 ч.3 ст.399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Підсумовуючи вищенаведене, апеляційний суд не знаходить підстав для поновлення представнику власника майна - адвокату ОСОБА_7 строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 30 серпня 2019 року про арешт майна у кримінальному провадженні №0000826 від 16.06.2017 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.190, ч.4 ст.358 КК,та вважає за необхідне повернути апеляційну скаргу особі, що її подала.

Керуючись ст.399 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А :

Відмовити представнику власника майна ОСОБА_6 адвокату ОСОБА_7 у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 30 серпня 2019 року про арешт майна у кримінальному провадженні №0000826 від 16.06.2017 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.190, ч.4 ст.358 КК.

Апеляційну скаргу повернути особі, що її подала, разом з усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала апеляційного суду може бути оскаржена в касаційному порядку.

СУДДІ :

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4