печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна

В С Т А Н О В И В :

21.10.2024 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000165 від 08.02.2023.

Слідчий або прокурор у судове засідання не з`явились, слідчий направила заяву про розгляд клопотання без її участі та задоволення клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та матеріали додані до нього, дійшов наступного висновку.

Під час розгляду клопотання встановлено, Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000165 від 08.02.2023 за фактами неправомірних дій службових осіб Національного банку України, Державної податкової служби України, АТ «Банк Січ» та службових осіб окремих суб`єктів господарювання, які впродовж 2022 року протиправно перерахували кошти АТ «Банк Січ» на рахунки нерезидентів, що спричинило тяжкі наслідки, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ст. 219, ч. 2 ст. 364 КК України.

Процесуальне керівництво у даному провадженні доручено групі прокурорів першого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора.

Прокурор зазначає, що службовими особами АТ «Банк Січ», Національного банку України, Державної податкової служби України, та службовими особами окремих суб`єктів господарювання упродовж 2021 - 2022 років запроваджено та реалізовано злочинну схему з розтрати майна та виводу активів АТ «Банк Січ» за кордон.

З метою реалізації свого злочинного умислу, направленого на вивід активів АТ «Банк Січ», діючи з корисливих мотивів, в порушення Закону України «Про банки і банківську діяльність» та інших нормативно-правових актів, службовими особами АТ «Банк Січ» залучено до своєї протиправної діяльності підконтрольний їм транзитно-конвертаційний центр, до складу якого, зокрема, входять ТОВ «Елемент Базис» та ТОВ «Фін-Інвест Полісся», з якими протягом 2021 - 2022 років укладено договори № 205/22 від 07.07.2022 та № 456/21 від 04.011.2021 відповідно, про надання овердрафтів (короткострокових кредитів) для поповнення обігових коштів позичальників (поточні потреби) для здійснення ними фінансово-господарської діяльності, шляхом оплати з їх поточних рахунків платіжних документів на суму, що перевищує залишок на рахунку клієнта.

Згідно умов вказаних договорів АТ «Банк Січ» надає позичальникам ТОВ «Елемент Базис» та ТОВ «Фін-Інвест Полісся» овердрафти (короткострокові кредити) в межах обумовленого ліміту, що перевищує залишок коштів на рахунках товариств.

У свою чергу, посадові особи ТОВ «Елемент Базис» та ТОВ «Фін-Інвест Полісся», діючи відповідно до раніше розробленого плану, направленого на вивід активів АТ «Банк Січ» за кордон за попередньою змовою з службовими особами АТ «Банк Січ», Національного банку України, Державної податкової служби України у червні 2022 року, уклали низку контрактів (№ Т-12, № Т-22 від 22.06.2022; № Т-03, № Т-08 від 13.06.2022 та інші) з резидентами Туреччини «Honey Tekstil Urunleri Ve Elektronik Makina Ithalat Ihracat Ticaret Limited Sirketi», «Imexfin Iс Ve Dis Ticaret Limited Sirketi», «META GOLD GIDA ITH. IHR. SAN. VE . TIC. LTD. STI», «Adranos Yas Meyve Sebze Gida Kimya Kirtasiye San. Ve Dis Tic. Ltd. Sti.», «Bulut Ihtiyac Maddeleri Gida», на поставку товару за умови 100% передплати на рахунки останніх, що і стало однією з підстав надання ТОВ «Елемент Базис» та ТОВ «Фін-Інвест Полісся» кредиту.

При цьому, основними вимогами щодо кредитних операцій Банку передбачені Законом України «Про банки і банківську діяльність», а саме пунктом 6 ст. 49 передбачено зобов`язання банків при наданні кредитів додержуватись основних принципів кредитування, у тому числі перевіряти кредитоспроможність позичальників та наявність забезпечення кредитів, додержуватись встановлених Національним банком України вимог щодо концентрації ризиків.

Надалі службові особи АТ «Банк Січ», діючи умисно, протиправно, з корисливих мотивів, переслідуючи мету виводу активів банку за кордон на підставі укладених заздалегідь контрактів, із використанням коштів АТ «Банк Січ», упродовж 2022 року, здійснили валютні операції по перерахуванню грошових кошів банку на суму 16 682 727 доларів США.

Зазначені грошові кошти перераховано на рахунки резидентів Туреччини, наступних компаній: «Honey Tekstil Urunleri Ve Elektronik Makina Ithalat Ihracat Ticaret Limited Sirketi», «Imexfin Iс Ve Dis Ticaret Limited Sirketi», «META GOLD GIDA ITH. IHR. SAN. VE . TIC. LTD. STI», «Adranos Yas Meyve Sebze Gida Kimya Kirtasiye San. Ve Dis Tic. Ltd. Sti.», «Bulut Ihtiyac Maddeleri Gida», за фіктивні поставки товарів ткацького виробництва (тканини) з метою подальшого обготівкування на території України, за рахунок їх руху на зустрічних потоках.

На теперішній час, товарно-матеріальні цінності, згідно з укладеними контрактами на територію України не поставлено, повернення валютної виручки на територію України не здійснено.

Одночасно з цим, діючи умисно, протиправно та з метою приховання своєї злочинної діяльності, службовими особами АТ «Банк Січ» та Національного Банку України залучено невстановлених, на даний час слідством, службових осіб Державної податкової служби України, які умисно не здійснюють належні заходи з перевірки зазначених суб`єктів господарювання та заходи відповідного реагування.

З метою доведення свого злочинного умислу направленого на вивід активів АТ «Банк Січ» за кордон та з метою прикриття злочинної діяльності, уникнення кримінальної відповідальності, службовими особами АТ «Банк Січ», Національного банку України за попередньою змовою, групою осіб розпочата процедура по доведенню до банкрутства та подальшої ліквідації ТОВ «Елемент Базис» та ТОВ «Фін-Інвест Полісся».

У свою чергу, службові особи Національного Банку України, перебуваючи у попередній змові із службовими особами АТ «Банк Січ», усвідомлюючи протиправність своїх дій зловживаючи службовим становищем, з метою одержання неправомірної вигоди, діючи всупереч інтересам служби, у порушення Постанови Правління НБУ «Про затвердження Положення про здійснення банками фінансового моніторингу» №65 від 19.05.2020, Постанови Правління НБУ «Про затвердження Положення про порядок здійснення уповноваженими установами аналізу та перевірки документів (інформації) про валютні операції», діючи умисно, не здійснили жодних заходів впливу регулятора за результатом банківського нагляду та нагляду у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення.

Таким чином, упродовж 2022 року, посадові особи Національного Банку України та Державної податкової служби України, зловживаючи службовим становищем, з метою одержання неправомірної вигоди, діючи всупереч інтересам служби, у порушення чинного законодавства, у змові з посадовими особами АТ «Банк Січ», ТОВ «Елемент Базис», ТОВ «Фін-Інвест Полісся» та іншими, які входять до складу підконтрольного вказаним особам транзитно-конвертаційного центру, шляхом укладання фіктивних контрактів з резидентами Туреччини, на поставку товару та фактичного перерахування на їх рахунки 16 682 727 доларів США, які у подальшому обготівковуються на території України, здійснено розкрадання коштів АТ «Банк Січ» із подальшим виведенням за кордон суми понад 16 млн. доларів США, що призвело до стійкої неплатоспроможності Банку, його подальшої ліквідації, та спричинило збитки у особливо великих розмірах.

10.10.2022 розпочато процедуру ліквідації Банку, на підставі рішення Правління НБУ від 06.10.2022 року № 495-рш «Про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію АТ «БАНК СІЧ» та рішення виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 07.10.2022 року № 803 «Про початок процедури ліквідації АТ «БАНК СІЧ» та делегування повноважень ліквідатора банку», яка триватиме до 09.10.2025 включно.

Крім того, в ході досудового розслідування встановлено, що з метою виводу активів Банку за кордон, службовими особами АТ «Банк Січ», Національного банку України, Державної податкової служби України до протиправної схеми залучено ряд суб`єктів господарської діяльності, які фактично входять до складу транзитно-конвертаційного центру, а саме: TOB «Фін-інвест Полісся» (), ТОВ «Елемент базис» (), TOB «КУА «Роял-стандарт» (), АТ «ЗНВКІФ «Флеш» (), TOB «А-структура груп» (), TOB «Фінансова компанія «Голден коін» (), ТОВ «Агротрейдлюкс» (), ТОВ «Агропромлюкс» (), ТОВ «Тельсон» (), ТОВ «Берсінкс» (), ТОВ «Лан Експо» (), ТОВ «Сіроко фінанс» (), ТОВ «1 Безпечне агентство необхідних кредитів» (), ТОВ «Сімпл комер» (), ТОВ «КУА «Актив» (), TOB «А-структура груп» (), ТОВ «Генер трейдінг» (), ТОВ «ПФБ «Житлосервісбуд» (), ТОВ «Укрсілпром» (), ТОВ «Френкс лайт» (), ФОП ОСОБА_4 (ІПН НОМЕР_1 ), ФОП ОСОБА_5 (ІПН НОМЕР_2 ), та резиденти Туреччини: «Honey Tekstil Urunleri Ve Elektronik Makina Ithalat Ihracat Ticaret Limited Sirketi», «Imexfin Iс Ve Dis Ticaret Limited Sirketi», «META GOLD GIDA ITH. IHR. SAN. VE . TIC. LTD. STI», «Adranos Yas Meyve Sebze Gida Kimya Kirtasiye San. Ve Dis Tic. Ltd. Sti.», «Bulut Ihtiyac Maddeleri Gida» у тому числі інші суб`єкти господарювання.

Проведеним аналізом фінансово-господарської діяльності вищезазначених суб`єктів господарства встановлено, що на підприємствах відсутні кваліфіковані трудові ресурси, виробничі активи та транспортні засоби. Тобто, встановлено відсутність необхідних умов для досягнення результатів господарсько-економічної діяльності».

Зазначене підтверджується інформацією оперативного підрозділу Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, показами свідків та іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Уповноваженою особою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб з делегуванням усіх повноважень ліквідатора АТ «БАНК СІЧ», визначених Законом України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб», зокрема, статтями 37, 38, 47-52, 521, 53 Закону, у тому числі з підписання всіх договорів, пов`язаних з реалізацією активів банку у порядку, визначеному Законом, окрім повноважень в частині організації реалізації активів банку, та звернення з вимогами та позовами про відшкодування шкоди (збитків), зазначеними у частинах п`ятій та десятій статті 52 Закону, призначено провідного професіонала з управління активами та ліквідації відділу організації процедур ліквідації банків департаменту ліквідації банків ОСОБА_6 строком на три роки з 10 жовтня 2022 року до 09 жовтня 2025 року включно.

05.12.2023 на виконання ухвали від 20.11.2023 слідчого судді Печерського районного суду міста Києва по справі 757/53143/23-к у кримінальному провадженні проведено обшук у квартирі за місцем проживання ОСОБА_7 , за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час проведення вказаного обшуку виявлено та вилучено мобільний телефон ОСОБА_7 марки «Iphone 14 pro» IMEI: НОМЕР_3 , який має значення для встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні.

Постановою слідчого від 06.12.2023 вказане майно визнано речовим доказом.

Так, статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Підставами для накладення арешту, відповідно до вимог КПК, слідчий суддя вважає: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, що арешт може бути накладено у встановленому Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, зокрема, кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Окрім цього, суд накладає арешт на майно за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Так, слідчий суддя на підставі наданих доказів вважає, що перелічене майно відповідає критеріям ст. 98 КПК України, зокрема, що у даному випадку майно, визнане речовими доказами, є матеріальними об`єктами, які зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та можуть бути об`єктом кримінально протиправних дій,

Таким чином, за встановлених обставин арешт зазначеного майна відповідатиме меті кримінального провадження та виконуватиме завдання такого заходу забезпечення, як арешт майна, що, зокрема, полягає у збереженні речових доказів та відшкодуванні шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, оскільки у кримінальному провадженні заявлено цивільний позов.

У цьому випадку, застосування арешту майна полягає у забороні для осіб, у володінні яких воно знаходиться, відчужувати, користуватись та видозмінювати зазначене майно.

Крім цього, вирішуючи питання щодо законності і обґрунтованості арешту майна враховує і сталу судову практику ЄСПЛ щодо «відповідності втручання в право володіння майном принципу правомірного втручання, сумісного з гарантіями ст. 1 Першого протоколу до Конвенції», згідно якої підлягають оцінці три головні критерії, а саме: а) чи є втручання законним; б) чи переслідує воно «суспільний інтерес»; в) чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.

Таким чином, втручання держави у право володіння майном у вказаному конкретному випадку є законним і обґрунтованим та виправданим, так як воно здійснено відповідно до вимог КПК України та з метою задоволення «суспільного інтересу» та за наявності об`єктивної необхідності в цьому у формі публічного, загального інтересу, який включає інтерес держави, громади, а також здійснено з дотриманням принципу «пропорційності» - «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства, громади), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання, який передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, що передбачається для досягнення, та засобами, які використовуються. При цьому застосовані обмеження стосовно вказаного вище майна не є надмірними або ж такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Таким чином, судом встановлені підстави для накладення арешту на майно, зокрема, і з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки на даній стадії кримінального провадження для встановлення всіх обставин у справі виправдано втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження.

Враховуючи викладене, у зв`язку з метою забезпечення збереження вказаного майна як речових доказів та забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна є співрозмірним завданням кримінального провадження та сприятиме меті кримінального провадження, а не накладення може призвести до незворотніх наслідків.

На підставі викладеного і керуючись ст. 107, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на майно ОСОБА_7 , вилучене під час обшуку 05.12.2023, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон марки «Iphone 14 pro» IMEI: НОМЕР_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1