У Х В А Л А

іменем України

Справа №377/634/23

Провадження №1-в/377/18/24

25 жовтня 2024 року Славутицький міський суд Київської області у складі судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за відсутності учасників судового провадження, розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Славутичі подання начальника Вишгородського районного сектору філії Державної установи «Центр пробації» у м. Києві та Київській області про вирішення питання про приведення судового рішення у відповідність у зв`язку із набранням чинності Закону України від 18.07.2024 № 3886-ІХ «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких питань діяльності правоохоронних органів» відносно засудженого:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Славутича, Київської області, громадянина України, освіта повна загальна середня, не одруженого, не працюючого, фактичне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого вироком Славутицького міського суду Київської області від 20 вересня 2023 року за частиною 4 статті 185 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк п`ять років, звільненого від відбування покарання з випробуванням на підставі статті 75 КК України із встановленням іспитового строку на два роки,-

У С Т А Н О В И В :

Начальник Вишгородського районного сектора філії Державної установи «Центр пробації» у м. Києві та Київській області звернулася до суду з поданням про вирішення питання про приведення судового рішення стосовно засудженого ОСОБА_3 у відповідність у зв`язку із набранням чинності Закону України від 18.07.2024 року № 3886-ІХ «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів».

Подання мотивовано тим, що на обліку в Вишгородському районному секторі філії Державної установи «Центр пробації» у м. Києві та Київській області перебуває ОСОБА_3 , засуджений вироком Славутицького міського суду Київської області від 20 вересня 2023 року за частиною 4 статті 185 КК України, до покарання у виді позбавлення волі на строк п`ять років, звільненого від відбування покарання з випробуванням на підставі статті 75 КК України із встановленням іспитового строку на два роки. Вирок набув законної сили 23 жовтня 2023 року. Згідно з вироком Славутицького міського суду Київської області, 31.05.2023 ОСОБА_3 вчинив таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене в умовах воєнного стану, тобто кримінальне правопорушення, передбачене частиною 4 статті 185 КК України, завдавши потерпілому матеріального збитку на суму 2 166 гривень. 09.08.2024 набув чинності Закон України 18.07.2024 № 3886-ІХ «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», яким внесено зміни до статті 51 КУпАП. Таким чином, враховуючи положення Податкового кодексу України, Закону України від 18.07.2024 № 3886-ІХ «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», розмір вартості викраденого ОСОБА_3 майна становить менше 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, передбачених санкцією частини 2 статті 51 КУпАП та тягне за собою адміністративну відповідальність.

Судове засідання з розгляду подання призначено на 25 жовтня 2024 року.

У призначене судове засідання учасники судового провадження не з`явилися, про дату, час та місце розгляду подання повідомлені належним чином, до суду подали заяви, в яких просили подання розглядати без їх участі, подання підтримали та просили задовольнити.

Відповідно до частини 4 статті 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється. З огляду на викладене фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Згідно із частиною 1 статті 539 КПК України питання, які виникають під час та після виконання вироку вирішуються судом за клопотанням (поданням) прокурора, засудженого, його захисника, законного представника, органу або установи виконання покарань, а також інших осіб, установ або органів у випадках, встановлених законом.

Пунктом 2 частини 2 статі 539 КПК України передбачено, що клопотання (подання) про вирішення питання, пов`язаного із виконанням вироку, подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого виконується вирок, - у разі необхідності вирішення питань, передбачених пунктами 10 (у частині клопотань про заміну покарання відповідно до частини третьої статті 57, частини першої статті 58, частини першої статті 62 Кримінального кодексу України), 11, 13, 13-2 частини першої статті 537 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 13 частини 1 статті 537 КПК України під час виконання вироків суд, визначений частиною другою статті 539 цього Кодексу, має право вирішувати питання про звільнення від покарання і пом`якшення покарання у випадках, передбачених частинами 2 і 3 статті 74 Кримінального кодексу України.

Частиною 2 статті 74 КК України передбачено, що особа, засуджена за діяння, караність якого законом усунена, підлягає негайному звільненню від призначеного судом покарання.

Дослідивши матеріали особової справи засудженого, оглянувши матеріали кримінального провадження № 377/634/23, провадження № 1-кп/377/41/23, суд дійшов висновку, що подання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що вироком Славутицького міського суду Київської області від 20 вересня 2023 року, який набрав законної сили 23 жовтня 2023 року, ОСОБА_3 визнано винуватим у вчиненні злочину, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України, і призначено покарання у виді позбавлення волі на строк п`ять років. На підставі частини 1 статті 75 КК України ОСОБА_3 звільнено від відбування покарання з випробуванням, встановлено йому іспитовий строк тривалістю два роки, протягом якого покладено на нього обов`язки, передбачені пунктом 1, пунктом 2 частини 1, пунктом 2 частини 3 статті 76 КК України, а саме: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи або навчання; не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації.

Із змісту вироку Славутицького міського суду Київської області від 20 вересня 2023 року вбачається, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , діючи в умовах воєнного стану, 31 травня 2023 року, у денний час, точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, перебуваючи на відкритій ділянці місцевості поблизу ОКГ «Протон», розташованого у Чернігівському кварталі м. Славутич Вишгородського району Київської області, маючи у своєму розпорядженні жіночу сумку, яка належить ОСОБА_4 , та в якій знаходились особисті речі останньої, маючи умисел на заволодіння чужим майном, діючи з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, таємно, шляхом вільного доступу викрав мобільний телефон «HUAWEI Y7», об`єм пам`яті 32 Gb, вартістю 2 166 гривень, що належить ОСОБА_4 , чим спричинив останній матеріальну шкоду на вказану суму. Викраденим майном ОСОБА_3 розпорядився на власний розсуд.

Відтак матеріальна шкода, спричинена потерпілій ОСОБА_4 вказаним кримінальним правопорушенням, становить 2 166,00 гривень.

З матеріалів особової справи видно, що засуджений ОСОБА_3 з 08.11.2023 перебуває на обліку у Вишгородському районному секторі філії Державної установи «Центр пробації» у м. Києві та Київській області.

Звертаючись до суду із зазначеним клопотанням, начальник Вишгородського районного сектора філії Державної установи «Центр пробації» у м. Києві та Київській області, посилається на декриміналізацією вчиненого ОСОБА_3 діяння.

09.08.2024 набув чинності Закон України № 3886-ІХ «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18.07.2024 ( далі Закон № 3886-ІХ) .

Законом № 3886-IX у статті 51 КУпАП, якою передбачена відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, підвищена верхня межа вартості майна, викрадення якого охоплюється цим положенням, до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до статті 58 Конституції України Закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Як вбачається із частини 2 статті 4 КК України, кримінальна протиправність і караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, що діяв на час вчинення цього діяння.

За частиною 1 статті 5 КК України закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Такий же принцип неявно гарантований і статтею 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Цей принцип втілюється в правилі про те, що, якщо існують відмінності між кримінальним законодавством, чинним на момент вчинення злочину, та наступними кримінальними законами, прийнятими до винесення остаточного рішення, суди повинні застосовувати закон, положення якого є найбільш сприятливими для обвинуваченого.

Статті 185, 190, 191 КК України фактично містять відсилку до статті 51 КУпАП, яка, встановлюючи верхню межу вартості викраденого майна для кваліфікації його як дрібного викрадення, тим самим визначає нижню межу цього параметра для кримінальної відповідальності за крадіжку, шахрайство, привласнення чи розтрату чужого майна.

Таким чином, кількісна зміна розміру дрібного викрадення з 0,2 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян безпосередньо вплинула на суть таких кримінально караних діянь, як крадіжка, шахрайство, привласнення та розтрата, адже в тексті кримінального закону цей розмір прямо не визначено і він указаний законодавцем у статті 51 КУпАП.

Отже, із часу набуття 09 серпня 2024 року чинності Законом № 3886-IX кримінальна відповідальність за статтями 185, 190, 191 КК України може настати, лише якщо розмір викраденого перевищує 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Унаслідок цієї зміни частина діянь, які на час їх вчинення передбачали кримінальну відповідальність, після цього охоплюється диспозицією статті 51 КУпАП.

Відтак, для діянь, які на час їх вчинення становили кримінальне правопорушення за статтями 185, 190 або 191 КК України, але в яких вартість предмета кримінального правопорушення не перевищувала 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, обговорювана зміна «скасовує кримінальну протиправність діяння» у значенні статті 5 КК України.

Згідно з пункту 5 підрозділу 1 розділу ХХ Податкового кодексу України якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Відповідно до підпункту 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV Податкового кодексу України податкова соціальна пільга дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року, - для будь-якого платника податку.

У ході з`ясування, чи перевищує вартість викраденого розмір, визначений статтею 51 КУпАП, має братися до уваги розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, установлений на час вчинення правопорушення, з урахуванням положень пункту 5 підрозділу 1 розд. ХХ та ппідпунктів 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV Податкового кодексу України.

Питання, що виникають у кримінальних провадженнях у зв`язку з набуттям чинності Законом № 3886 IX, вирішуються судами за правилами, передбаченими для випадків, коли втратив чинність закон, яким установлювалася кримінальна протиправність діяння.

Вказана правова позиція зазначена в постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 07 жовтня 2024 року у справі № 278/1566/21.

Враховуючи зазначені зміни до законодавства, а також положення частини 2 статті 4 КК України та частини 1 статті 5 КК України, таємне викрадення чужого майна вартістю до 2 684 гривень у 2023 році, до яких відносяться інкриміновані ОСОБА_3 діяння, кваліфікувалися б за статтею 51 КУпАП, як дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки.

Враховуючи, що вироком Славутицького міського суду Київської області від 20 вересня 2023 року ОСОБА_3 визнано винуватим у вчиненні крадіжки 31 травня 2023 року на суму 2 166,00 гривень, а кримінальна відповідальність за таємне викрадення чужого майна у 2023 році настає за крадіжку вартістю понад 2 684 гривні, відтак ОСОБА_3 підлягає звільненню від призначеного покарання у зв`язку з усуненням законом караності діяння, за яке він був засуджений.

На підставі викладеного, керуючись статтею 537, 539 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Подання начальника Вишгородського районного сектора філії Державної установи «Центр пробації» у м. Києві та Київській області - задовольнити.

Звільнити засудженого ОСОБА_3 від покарання, призначеного вироком Славутицького міського суду Київської області від 20 вересня 2023 року ( справа № 377/634/23, провадження № 1-кп/377/41/23) на підставі частини 2 статті 74 КК України, у зв`язку із усуненням Законом України № 3886-ІХ «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18.07.2024 караності діяння, за яке він був засуджений.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя ОСОБА_1