Справа № 461/4053/24
Провадження № 1-кс/461/5711/24
23.09.2024 року. м. Львів.
Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1
секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
підозрюваного ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
22.05.2024 ОСОБА_4 затримано у порядку ст. 208 КПК України.
23.05.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України.
24.05.2024 відносно підозрюваного обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
17.07.2024 керівником Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону строк досудового розслідування даного кримінального провадження продовжено до трьох місяців, а саме до 23.08.2024.
Слідчий у клопотанні зазначає, що чотиримісячний строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні закінчується 23.09.2024, однак завершити досудове розслідування до закінчення зазначеного строку неможливо внаслідок особливої складності провадження та необхідності завершення проведення судових експертиз, а саме:
- долучити висновок криміналістичної експертизи відео-, звукозапису;
- з урахуванням зібраних доказів визначитися з остаточною правовою кваліфікацією дій ОСОБА_4 та у випадку наявності законних підстав вирішити питання про зміну раніше повідомленої підозри чи повідомлення про нову підозру;
- виконати інші слідчі (розшукові) дії, необхідність в яких може виникнути в ході досудового розслідування по даному кримінальному провадженню.
Тому просить клопотання задовольнити.
Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримала та просила таке задовольнити.
Захисник у судовому засіданні клопотання заперечив. Пояснив суду, що органом досудового розслідування необґрунтовано необхідності у продовженні досудового розслідування. Крім того, зазначив, що слідчим порушено строк звернення до суду з відповідним клопотанням.
Підозрюваний у судовому засіданні підтримав позицію захисника.
Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а саме в одержанні службовою особою, неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням свого службового становища, вчиненому повторно, поєднаному з вимаганням неправомірної вигоди
22.05.2024 ОСОБА_4 затримано у порядку ст. 208 КПК України.
23.05.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України.
24.05.2024 відносно підозрюваного обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
17.07.2024 керівником Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону строк досудового розслідування даного кримінального провадження продовжено до трьох місяців, а саме до 23.08.2024.
Згідно з ст. 294 ч. 3, 4 КПК України, якщо з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину досудове розслідування (досудове слідство) неможливо закінчити у строк, зазначений у пункті 4 частини третьої статті 219 цього Кодексу, такий строк може бути продовжений у межах строків, встановлених пунктами 2 і 3 частини четвертої статті 219 цього Кодексу:
1) до трьох місяців керівником місцевої прокуратури, керівником обласної прокуратури або його першим заступником чи заступником, заступником Генерального прокурора;
2) до шести місяців слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з керівником обласної прокуратури або його першим заступником чи заступником, заступниками Генерального прокурора;
3) до дванадцяти місяців слідчим суддею, за клопотанням слідчого, погодженим із Генеральним прокурором чи його заступниками.
Строк досудового розслідування злочину може бути продовжений до трьох місяців, якщо його неможливо закінчити внаслідок складності провадження, до шести місяців внаслідок особливої складності провадження, до дванадцяти місяців внаслідок виняткової складності провадження.
Конституційний Суд України в рішенні у справі про розгляд судом окремих постанов слідчого від 30 січня 2003 року вказав, що поняття «розумний строк досудового слідства» є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину (злочинів). Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідність проведення експертиз та отримання висновків тощо. Обов`язковість урахування цілого ряду конкретних обставин справи при визначенні розумності строку зумовила також необхідність вироблення Європейським судом переліку взаємопов`язаних критеріїв. Згідно з практикою Європейського суду розумність тривалості провадження повинна визначатись з урахуванням відповідних обставин справи та з огляду на такі критерії, як, зокрема, складність справи, поведінка заявника, а також органів влади, пов`язаних зі справою (рішення у справах «Пелісьє і Сассі протии Франції» та «Філіс протии Греції»).
Чотиримісячний строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні закінчується 23.09.2024, однак завершити досудове розслідування до закінчення зазначеного строку неможливо внаслідок особливої складності провадження та необхідності завершення проведення судових експертиз, а саме:
- долучити висновок криміналістичної експертизи відео-, звукозапису;
- з урахуванням зібраних доказів визначитися з остаточною правовою кваліфікацією дій ОСОБА_4 та у випадку наявності законних підстав вирішити питання про зміну раніше повідомленої підозри чи повідомлення про нову підозру;
- виконати інші слідчі (розшукові) дії, необхідність в яких може виникнути в ході досудового розслідування по даному кримінальному провадженню.
Обставинами, які перешкоджали завершити вказані слідчі (розшукові)
та процесуальні дії у чотиримісячний строк є особлива складність кримінального провадження, необхідність проведення великого обсягу слідчих (розшукових) та процесуальних дій, вжиття заходів забезпечення кримінального провадження, спрямованих на отримання доказів злочинної діяльності підозрюваного, тривале розсекречення матеріалів негласних слідчих (розшукових) дій, а також проведення судових експертиз.
Здійснення вказаних слідчих (розшукових) і процесуальних дій під час досудового розслідування має суттєве значення для всебічного, повного та неупередженого дослідження всіх обставин вчиненого підозрюваним кримінального правопорушення та об`єктивного судового розгляду, дотримання основних засад кримінального провадження, зокрема верховенства права, законності, презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини тощо.
Кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право бути детально проінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього, про що вказано й у підпункті «а» пункту 3 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованою Україною. З даного приводу Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 25 липня 2000 року у справі «Маттоціа проти Італії» зазначив, що «…обвинувачений у вчиненні злочину має бути негайно і детально проінформований про причину обвинувачення, тобто про ті факти матеріальної дійсності, які нібито мали місце і є підставою для висунення обвинувачення; а також про характер обвинувачення, тобто юридичну кваліфікацію згаданих фактів. Хоча ступінь «детальності» інформування обвинуваченого залежить від обставин конкретної справи, однак у будь-якому випадку відомості, надані обвинуваченому, повинні бути достатніми для повного розуміння останнім суті висунутого проти нього обвинувачення, що є необхідним для підготовки адекватного захисту.». При цьому, Європейський суд з прав людини також вказав «…межі гарантій, передбачених підпунктом «а» пункту 3 статті 6 Конвенції, мають оцінюватись, зокрема, у світлі більш загального права на справедливий судовий розгляд, гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції. У кримінальних справах надання повної та докладної інформації щодо висунутих особі обвинувачень, які в подальшому можуть бути сприйняті судом як юридична кваліфікація діяння, є неодмінною передумовою забезпечення справедливості провадження.» (рішення: від 9 березня 2011 року у справі «Жупнік проти України», від 25 березня 1999 року у справі «Пелісьє та Сассі проти Франції»).
Слідчий довів слідчому судді, що вищевказані процесуальні дії у кримінальному провадженні не були закінчені в терміни, у зв`язку з особливою складністю кримінального провадження, великим об`ємом проведення слідчих та процесуальних дій, необхідністю отримання висновків судових експертиз. У зв`язку із значною кількістю та тривалістю проведення інших слідчих, процесуальних дій, без яких неможливо завершити досудове розслідування, з метою забезпечення повного, неупередженого і швидкого розслідування кримінального провадження в розумні строки.
Щодо доводів сторони захисту про порушення органом досудового розслідування строків звернення з вказаним клопотанням до суду суд зазначає наступне.
Процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального проваджений зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і з будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу (ч.ч.1, 2 ст.113 КПК України).
Згідно з ч. ч. 1, 6, 7 ст. 115 КПК України строки, встановлені цим Кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Якщо відповідну дію належить вчинити в суді або в органах досудового розслідування, то строк закінчується у встановлений час закінчення робочого дня в цих установах. При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час.
Відповідно до ч.1 ст.113 КПК України процесуальні строки визначено як встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.
Оскільки за своєю юридичною природою процесуальні дії або утримання від них виступають засобом реалізації суб`єктивних прав і юридичних обов`язків учасників правовідносин, то й процесуальні строки поділяються на строки реалізації права та строки виконання обов`язку. Їх недотримання спричиняє різні правові наслідки.
Закінчення строків реалізації права призводить до втрати можливості з боку носія цього права ним скористатися. Саме строк реалізації права може бути поновлений у встановленому порядку з відновленням і втраченої у зв`язку із закінченням строку можливості реалізувати право.
Закінчення строку виконання обов`язку не спричиняє його припинення. Обов`язкова дія повинна бути виконана і після закінчення строку.
Сам по собі факт порушення строку звернення до слідчого судді для вирішення питання про арешт майна, не може бути підставою для відмови в арешті майна, яке відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні. Вказане обумовлюється тим, що порушення строку на звернення з клопотанням про арешт майна, яке має ознаки речового доказу, задля досягнення завдань кримінального провадження, не позбавляє таке майно доказової сили, а тому потребує забезпечення його збереження, зокрема, шляхом накладення арешту.
Відповідно до ч. 5 ст. 294 КПК України клопотання про продовження строку досудового розслідування подається не пізніше п`яти днів до спливу строку досудового розслідування, встановленого статтею 219 цього Кодексу.
З урахуванням наведеного, несвоєчасне звернення слдічого з клопотанням про продовження строку досудового розслідування суд не розцінює в якості порушення прав підозрюваного. Строк подання такого клопотання передбачений для своєчасного розгляду його слідчим суддею. При цьому, суд звертає увагу, що права підозрюваного не порушуються. Крім того, недотримання строку, встановленого нормами ч.5 ст.294 КПК України, не віднесено законодавцем до підстав для відмови у задоволенні клопотання про продовження строку досудового розслідування.
Керуючись ст.ст. 369, 376 КПК України, слідчий суддя
Клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_6 про продовження строку досудового розслідування - задовольнити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1