Справа № 405/4123/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2024 року Ленінський районний суд м. Кіровограда в складі:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю прокурора: ОСОБА_3 ,

розглянувши клопотання прокурора в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000033 від 22.02.2018 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Ленінського районного суду м. Кіровограда перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

До суду подано клопотання процесуального прокурора, у якому останній просив обрати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. В обґрунтування вказав, що обвинувачений намагається уникнути відповідальності та переховується від суду.

Заслухавши клопотання прокурора, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд прийшов до наступного висновку.

Так, згідно ч. 6 ст. 193 КПК України суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 2 ст. 177 КПК України).

Розглядаючи питання щодо наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, суд вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризику переховування обвинуваченого ОСОБА_4 від суду, що доведено його процесуальною поведінкою, через що його було оголошено у міжнародний розшук ухвалою Ленінського районного суду м.Кіровограда від 16.04.2024.

З огляду на вищенаведене, прокурором у судовому засіданні доведено про існування ризику, передбаченого п.п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, що поряд з обґрунтованістю підозри, є підставою для застосування до обвинуваченого запобіжного заходу.

Відповідно до положень ч. 6 ст. 193 КПК України, обов`язок доведення факту перебування обвинуваченого в міжнародному розшуку покладається на прокурора, який подав клопотання про обрання запобіжного заходу.

Так, єдиним актом, який стосується міжнародного розшуку є Інструкція про порядок використання правоохоронними органами України інформаційної системи Міжнародної організації кримінальної поліції - Інтерпол № 613/380/93/228/414/510/2801/5 від 17.08.2020. Вона зазначає, що уповноважений підрозділ на підставі отриманого від правоохоронного органу України запиту/звернення забезпечує використання інформаційної системи Інтерполу шляхом, окрім іншого, надсилання запиту про публікацію Генеральним секретаріатом Інтерполу Червоного оповіщення (RED NOTICE).

Згідно частини 1 Глави IV Інструкції, уповноважений підрозділ запитує публікацію Генеральним секретаріатом Інтерполу Червоного оповіщення щодо осіб, які розшукуються з метою їх затримання, арешту, обмеження свободи пересування та подальшої видачі (екстрадиції) в Україну за умови оголошення особи в розшук правоохоронними органами України в установленому законодавством порядку.

В той же час, ст. 281 КПК України зазначає, що якщо під час досудового розслідування місцезнаходження підозрюваного невідоме або особа перебуває за межами України та не з`являється без поважних причин на виклик слідчого, прокурора за умови його належного повідомлення про такий виклик, то слідчий, прокурор оголошує його розшук. Про оголошення розшуку виноситься окрема постанова.

Аналізуючи у сукупності вищенаведене можна дійти висновку, що єдиним підтверджуючим фактом оголошення особи у міжнародний розшук є безпосередньо ухвала суду від 16.04.2024, що постановлена за клопотанням прокурора, про оголошення особи у відповідний розшук.

Одночасно з цим, для запиту публікації Генеральним секретаріатом Інтерполу Червоного оповіщення, правоохоронний орган України повинен надіслати формуляр встановленого зразку, до якого також додається завірена копія постанови про оголошення розшуку особи та завірена копія ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на стадії досудового розслідування, що відповідно до приписів кримінального процесуального законодавства України і є ухвалою, постановленою в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України.

З огляду на вищезазначене, суд переконаний, що ухвала суду від 16.04.2024 про оголошення обвинуваченого у міжнародний розшук, доводить факт перебування ОСОБА_4 у міжнародному розшуку, однак не є достатньою для публікації Червоного оповіщення на особу, а отже і для використання можливостей Генерального секретаріату Інтерполу щодо затримання особи і подальшої екстрадиції в Україну для розгляду питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що з метою виконання завдань кримінального провадження, є правові підстави для задоволення клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності обвинуваченого ОСОБА_4 , а отже клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.177-178, 183, 193-194, 369-372 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

клопотання прокурора задовольнити.

Обрати запобіжний захід тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Копію ухвали вручити прокурору.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Роз`яснити, що у такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження, суд за участю обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Ленінського районного суду

м. Кіровограда ОСОБА_5