Справа № 184/1424/21
Провадження № 1-кп/0182/437/2024
У Х В А Л А

Іменем України

22.08.2024 року м. Нікополь

Колегія суддів Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області у складі: головуючого колегії суддів ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретаря судового засідання ОСОБА_4

розглянувши у судовому засіданні кримінальне провадження, яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.06.2021 за № 0000101 по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених п. 2 ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 263 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_6 (в режимі ВКЗ)

захисника ОСОБА_7 (в режимі ВКЗ)

обвинуваченого ОСОБА_5 ,-

ВСТАНОВИЛА:

В провадженні колегії суддів Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000101 від 06.06.2021 року по обвинуваченню ОСОБА_5 , у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених п. 2 ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 263 КК України.

Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 на 60 діб, зазначаючи, що ризики, які були враховані при обрання запобіжного заходу обвинуваченому, не минули, а саме продовжують існувати ризики переховування від суду та ризик скоєння нових злочинів, ризик тиску на свідків.

Обвинувачений ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, просив колегію суду обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник ОСОБА_7 підтримала думку свого підзахисного, вважала клопотання прокурора не мотивованим.

Вислухавши думку учасників судового засідання, колегія суддів дійшла наступних висновків.

За змістом норми ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

У п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року закріплено право кожного на свободу та особисту недоторканність; заборону позбавлення свободи, крім випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Європейський Суд з прав людини, неодноразово, зазначив, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду.

Зазначене свідчить про те, що ризик переховування від суду не є абстрактним, обвинуваченому відомі обмеження, яким він може бути підданим у разі визнання його винним в скоєнні інкримінуємого злочину і призначення покарання у вигляді позбавлення волі до 15 років або довічного позбавлення волі у відповідності до санкції п.2 ч.2 ст. 115 КК України .

Судом приймається до уваги практика Європейського суду з захисту прав людини про те, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Колегія суддів, враховуючи обставини справи, вік загиблого, вважає, що перебуваючи не під вартою, ОСОБА_5 може скоїти аналогічні злочини.

ОСОБА_5 обвинувачується в скоєнні тяжкого та особливо тяжкого злочинів, за скоєння яких передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 15 років, або довічного позбавлення волі. Згідно матеріалів обвинувального акту, ОСОБА_5 обвинувачується у вбивстві малолітньої дитини, а людина її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні, згідно ст.3 Конституції України, найвищою соціальною цінністю.

Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в триманні обвинуваченого під вартою.

Враховуючи положення ст. 176-178 КПК України, колегія суддів вважає необхідним продовжити щодо обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи не можуть запобігти вказаним ризикам, т.я. у оточенні обвинуваченого немає осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання ним мпокладених на нього обов`язків.

Згідно вимог ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.

Відповідно до ч.5 ст. 182 КПК України встановлює, що особі, обвинуваченій у вчиненні особливо тяжкого злочину, розмір застави визначається від 80 до 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Колегія суддів вважає за необхідне визначити розмір застави, який зможе забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а саме 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 302 800 гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків.

В разі внесення застави на обвинуваченого ОСОБА_5 відповідно до вимог ст. 194 КПК України покладаються наступні обов`язки:

з`являтися по виклику до суду, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, а в разі неможливості з`явитися з поважної причини, своєчасно повідомляти про це орган який викликає;

не відлучатися з населеного пункту в якому він мешкає без згоди суду, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження;

повідомляти суд, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження про зміну місця проживання;

здати на зберігання у відповідний державний орган паспорт та інші документи, які дають право на виїзд за межі України, які будуть повернуті після скасування запобіжного заходу.

Строк тримання під вартою обвинуваченого не може перевищувати 60 днів, рахуючи з 22.08.2024 року до 20.10.2024 року включно.

На підставі викладеного, керуючись ст. 331 КПК України, колегія суддів -

ПОСТАНОВИЛА :

Клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою щодо обвинуваченого задовольнити, в задоволенні клопотання захисту - відмовити.

Продовжити щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не більше, ніж на 60 діб, тобто з 22.08.2024 року до 20.10.2024 року включно.

Одночасно визначити обвинуваченому ОСОБА_5 розмір застави, який зможе забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а саме 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 302 800 гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Обвинувачений або заставодавець має право у будь який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

В разі внесення застави на обвинуваченого ОСОБА_5 відповідно до вимог ст. 194 КПК України покладаються наступні обов`язки:

з`являтися по виклику до суду, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, а в разі неможливості з`явитися з поважної причини, своєчасно повідомляти про це орган який викликає;

не відлучатися з населеного пункту в якому він мешкає без згоди суду, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження;

повідомляти суд, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження про зміну місця проживання;

здати на зберігання у відповідний державний орган паспорт та інші документи, які дають право на виїзд за межі України, які будуть повернуті після скасування запобіжного заходу.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу колегії суддів може бути подана апеляційна скарга на протязі п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя: ОСОБА_1

Суддя: ОСОБА_2

Суддя: ОСОБА_3