ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2326/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" серпня 2024 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві заяву адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах потерпілого ОСОБА_4 , про відвід дізнавача ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0001920 від 24 серпня 2022 року,

ВСТАНОВИВ:

9 серпня 2024 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшла вказана вище заява.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 9 серпня 2024 року заяву передано судді ОСОБА_1 . Фактично заяву було передано судді 12 серпня 2024 року.

В обґрунтування заяви адвокат зазначила, що дізнавач ОСОБА_5 ігнорує її клопотання, які вона надсилала їй після скасування її постанови про закриття кримінального провадження, не вчиняє жодних дій для повного та всебічного досудового розслідування, а тому адвокат вважає, що дізнавач має якусь зацікавленість у цьому кримінальному провадженні та підлягає відводу.

У судовому засіданні 16 серпня 2024 року адвокат ОСОБА_3 підтримала свою заяву та просила її задовольнити.

Дізнавач ОСОБА_5 у судове засідання не з`явилась, про день та час судового засідання повідомлена належним чином, надала слідчому судді матеріали кримінального провадження.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень стаття 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи, що неявка дізнавача не перешкоджає розгляду заяви про відвід, з урахуванням того, що нею надані матеріали кримінального провадження, а також з огляду на позицію (відсутність заперечень) адвоката ОСОБА_3 , слідчий суддя ухвалив проводити розгляд заяви у відсутність дізнавача.

Вивчивши доводи заяви, заслухавши пояснення адвоката, вивчивши матеріали кримінального провадження № 0001920, слідчий суддя вважає, що заява про відвід не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Згідно із статтею 77 КПК України, прокурор, слідчий, дізнавач не має права брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, членом сім`ї або близьким родичем сторони, заявника, потерпілого, цивільного позивача або цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому ж провадженні як слідчий суддя, суддя, захисник або представник, свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах кримінального провадження або існують інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості.

Повнота дослідження кримінального провадження означає встановлення всього кола фактичних обставин, що можуть суттєво вплинути на рішення у кримінальному провадженні; використання такої сукупності доказів, яка обґрунтовує зроблені висновки як такі, що не залишають місця сумнівам.

Неупередженість означає пізнання органами, що ведуть процес, обставин кримінального провадження у точній відповідності з дійсністю, неупередженість їх у збиранні, перевірці та оцінці доказів, безсторонність щодо всіх учасників процесу та інших осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, оскільки на прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого покладається обов'язок надати доказам належну правову оцінку за правилами ч. 1 ст. 94 КПК, та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Відповідно до статті 40 -1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання. Дізнавач, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення дізнавача.

У відповідності до положень статті 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об'єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов'язків.

Відповідно до статті 26 КПК України вбачається, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно з положеннями статті 94 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв'язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження 24 серпня 2022 року було проведено експертне дослідження та складено висновок, на підставі направлення дізнавача Дарницького УП ГУ НП в м. Києві на судово-медичне обстеження, яким визначено ступінь тілесніх пошкоджень, що були отримані потерпілим ОСОБА_4 . Також дізнавачем було допитано потерпілого (двічі), отримано тимчасовий доступ до медичної документації потерпілого, виконано ухвалу про надання дозволу на тимчасовий доступ до медичної документації, складено протокол огляду медичних документів, призначено судово-медичну експертизу, отримано висновок експерта щодо проведеної судово-медичної експертизи. Постановою від 22 грудня 2022 року закрито кримінальне провадження у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 25 червня 2024 року скасовано постанову дізнавача про закриття кримінального провадження.

В матеріалах кримінального провадження містяться клопотання адвоката ОСОБА_3 про надання можливості ознайомитись із матеріалами кримінального провадження та допуск її до справи як представника потерпілого, які дізнавачем розглянуті та на них дана відповідь.

Крім того, дізнавач ОСОБА_5 5 серпня 2024 року винесла постанову про перекваліфікацію кримінального правопорушення, відповідно до якої було перекваліфіковано кримінальне правопорушення з частини першої статті 125 КК України на частинну другу статті 125 КК України. Також в матеріалах кримінального провадження міститься доручення дізнавача про проведення слідчих (розшукових) дій від 5 серпня 2024 року.

Частиною п`ятою статті 80 КПК України визначено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Вмотивованість відводу означає, перш за все, спроможність представлених заявником аргументів обґрунтувати сумніви у неупередженості дізнавача, можливість впливу вказаних факторів (підстав) на вирішення даної справи та/або об`єктивну неможливість його участі в цьому кримінальному провадженні. Будь-який учасник кримінального провадження може не погоджуватися з вчиненими діями або постановленими рішеннями дізнавача і оцінювати їх з позиції свого процесуального статусу і власного процесуального інтересу. Однак тлумачення таких дій і рішень у сенсі підстав для відводу має базуватися не лише на власному переконанні в їх умисній необ`єктивності, а й на фактичних обставинах, за допомогою яких відповідні обставини стануть очевидними і для судді, який розглядає заяву про відвід.

Враховуючи, що об`єктивних сумнівів щодо упередженості дізнавача ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001920 від 24 серпня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 125 КК Україні в розумінні положень статті 77 КПК України не вбачається, а доводи, викладені в заяві адвоката, належного обґрунтування не знайшли, слід дійти висновку, що заява адвоката ОСОБА_3 про відвід дізнавача задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись статтями 77, 80-81 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

заяву адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах потерпілого ОСОБА_4 , про відвід дізнавача ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0001920 від 24 серпня 2022 року - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1