Справа №1-333/08
Провадження № 11в303/176/24
УХВАЛА

Іменем України

15 серпня 2024 року м.Мукачево

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , вивчивши клопотання представниці ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна у кримінальній справі по стосовно ОСОБА_3 за частиною 1 статті 286 КК України,-

в с т а н о в и в :

До Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання представника ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна у кримінальній справі за №1-333/08.

Зазначене клопотання вмотивоване тим, що відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно у реєстрі міститься запис про арешт нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження №6994058 зареєстрований 10 квітня 2008 року, здійснений на підставі заяви про заборону відчуження майна №7/980, від 25 березня 2008 року, обтяження у вигляді арешту нерухомого майна ( невизначене майно, все майно), що належить ОСОБА_3 .

19 червня 2008 року Мукачівським міськрайонним судом постановлено вирок стосовно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та визначено покарання у виді штрафу в розмірі 1700 гривень.

22 липня 2024 року державним виконавцем Мукачівського відділу ДВС у Мукачівському районі Закарпатської області винесено постанову про закінчення виконавчого провадження ВП № 9188633.

Представник зазначає, що в межах розслідування кримінальної справи було накладено арешт на нерухоме майно (невизначене майно, все майно), що належить ОСОБА_3 . Однак при вирішенні даної кримінальної справи в матеріалах відсутні відомості про скасування слідчим з розслідування ДТП СУ УМВС України в Закарпатській області капітаном міліції ОСОБА_4 арешту на нерухоме майно (невизначене майно, все майно) (земельну ділянку).

Звертаючись з клопотанням про скасування арешту на майно заявник просить скасувати арешт з нерухомого майна, що перебуває у власності ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , який було накладено на підставі заяви № 7/980 від 25 березня 2008 року слідчим з розслідування ДТП СУ УМВС України в Закарпатській області капітаном міліції ОСОБА_4 , реєстраційний номер обтяження: 6994058 від 10 квітня 2008 року, у зв`язку з постановленням вироку Мукачівським міськрайонним судом від 19 червня 2008 року.

Дослідивши зміст поданого клопотання, слід прийти до наступного.

Статтею 174 КПК України визначено що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

З матеріалів поданого клопотання про скасування арешту на майно вбачається, що Слідчим з розслідування ДТП СУ УМВС України в Закарпатській області капітаном міліції ОСОБА_4 25 березня 2008 року № 7/980 надіслано листа №7/980 від 25 березня 2008 року до Державного нотаріуса Мукачівського району в якому просив, у зв`язку з досудовим розслідуванням кримінальної справи № 7200508, та з метою забезпечення виконання цивільного позову по даній кримінальній справі заборонити переоформлення будь-якого нерухомого майна (земельної ділянки), що належить громадянину ОСОБА_3 , 1975 року народження.

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно у реєстрі міститься запис про арешт нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження: 6994058 зареєстрованого 10 квітня 2008 року здійсненого на підставі заяви про заборону відчуження майна, 7/980, 25 березня 2008 року, Слідче управління МВС України в Закарпатській області та внесено обтяження у вигляді арешту нерухомого майна (невизначене майно, все майно, що належить ОСОБА_3 ).

З клопотанням про скасування арешту на майно звернулася представниця, яка просить скасувати зазначений вище арешт, при цьому покликається на статті 174,539 КПК України.

Відповідно до статті 126 КПК України (редакції 1960 року), чинного на час накладення слідчим арешту на майно, зазначений захід міг тимчасово застосовуватися слідчим або судом на період досудового слідства та/або судового розгляду для забезпечення цивільного позову і можливої конфіскації майна. Як було визначено в цій же статті, накладений на майно арешт підлягав скасуванню органом досудового слідства, коли в застосуванні цього заходу відпаде потреба.

Слід зазначити що правова природа арешту майна не змінилася і з прийняттям нині чинного КПК України, норми якого більш докладно регламентують мету, підстави й порядок застосування та скасування цього заходу забезпечення кримінального провадження.

Зокрема, зазначено що завданнями арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Арешт майна має тимчасовий характер, і його максимально можлива тривалість обмежена часовими рамками досудового розслідування та/або судового розгляду до прийняття процесуального рішення, яким закінчується кримінальне провадження.

Після припинення кримінальної справи відповідне втручання у право власності фактично набуває свавільного характеру, заінтересована особа правомірно розраховує на його припинення.

У свою чергу, перевірка клопотання на прийнятність зазначеній вище нормі КПК України передбачає встановлення, що особа, яка звернулась з клопотанням, має право подавати таке клопотання.

При цьому, наявність чи відсутність у особи права подавати клопотання є складовою відповідного процесуального статусу відповідного учасника кримінального провадження.

У даному випадку, арешт на нерухоме майно (на невизначене майно, все майно), накладено під час дії КПК України 1960 року за процедурою, встановленою цим нормативно-правовим актом.

Відповідно до пункту дев`ятого розділу ХІ «Перехідні положення» КПК України арешт майна, застосований до дня набрання чинності цим Кодексом, продовжує свою дію до його зміни, скасування чи припинення у порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом. Дана норма узгоджується з вимогами частини першої статті 5 КПК України, за якою процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

Враховуючи викладене вище, з огляду на те, що арешт на майно накладено під час дії КПК України 1960 року за процедурою, встановленою цим нормативно-правовим актом, зважаючи на пункт дев`ятий розділу ХІ «Перехідні положення» КПК України та правові висновки Великої палати Верховного Суду відповідно до яких спори про звільнення майна з під арешту, накладеного за правилами КПК України (редакції 1960 року) слід розглядати за правилами цивільного судочинства, суд приходить до переконання, що питання скасування арешту майна у межах кримінальної справи слід розглядати за правилами цивільного судочинства.

Враховуючи відсутність підстав для розгляду клопотання судом в порядку кримінального судочинства, суд вважає необхідним повернути клопотання представниці, яка діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна в кримінальній справі №31-333/08, роз`яснивши їм право на звернення до суду в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи викладене, керуючись статями 174,372,395 КПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представниці ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна у кримінальній справі стосовно ОСОБА_3 за частиною 1 статті 286 КК України повернути заявнику.

Роз`яснити право на звернення з даним клопотанням до слідчого судді відповідно до вимог частини 1 статті 174 КПК України, після усунення обставин, що стали підставою для його повернення.

На ухвалу слідчого судді може бути подано апеляцію безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її винесення.

Суддя ОСОБА_5