УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.10.2024 року м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м. Одесі клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000231 від 15.02.2024 за ч.4 ст. 246 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення про арешт майна слідчим СУ ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000231 від 15.02.2024 за ч.4 ст. 246 КК України.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що невстановлені особи організували діяльність, пов`язану із незаконною вирубкою лісових насаджень у великих обсягах з метою реалізації деревини третім особам на території Балтського лісництва Балтського лісового відділення філії «Південний лісовий офіс «ДП «Ліси України».

Згідно інформації, яка надійшла з УСР ГУНП в Одеській області ДСР НП України, до осіб, які причетні до скупки та реалізації незаконно порублених дерев причетний підприємець ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , де зберігає незаконно вирублену деревину.

Так, 15.10.2024 на підставі ухвали слідчого судді проведено обшук будинку та прилеглої території за місцем мешкання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого вилучено:

- 5 товаро-транспортних накладних серії ЛАА з номерами №470150, №470151, №470147, №470148, №470149 від 25.10.2024 автомобільний перевізник ФОП « ОСОБА_5 »;

- мобільний телефон марки «RedmiNote 8» імеі1: НОМЕР_1 , імеі2: НОМЕР_2 , з сім картою мобільного оператора НОМЕР_3 .

Постановою слідчого від 15.10.2024 вилучене в ході огляду місця події майно у відповідності до ст. 98 КПК України визнано речовими доказами, оскільки в органу досудового розслідування є достатньо підстав вважати що воно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення.

Прокурор звертається з клопотанням про арешт майна з метою збереження речових доказів.

ОСОБА_4 проти накладення арешту на майно не заперечував, справу просив розглянути за його відсутності.

Згідно ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З урахуванням вищевикладеного та з метою дотримання процесуальних строків розгляду такого роду клопотань, вважаю за можливе розглянути клопотання у відсутності власника майна та/або його представника.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п.1, п.2 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

У відповідності до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

В судовому засіданні встановлено, що вилучене в ході огляду місця події майно відповідає критеріям ч.1 ст.98 КПК України, оскільки могло зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, що в свою чергу свідчить про наявність необхідності в забезпеченні збереження вилученого майна.

Так, є підстави вважати що можливо вилучене у ОСОБА_4 майно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення.

Накладення арешту на вилучене майно потрібно для проведення його огляду з метою належної фіксації інформації, яка має доказове значення у кримінальному проваджені, та проведення відповідних криміналістичних експертиз.

Зв`язок даного майна із вчиненням злочину, передбаченого ч.4 ст.246 КК України, підлягає встановленню в процесі здійснення досудового розслідування, а отже арешт даного майна є виправданим.

Викладене в повній мірі підтверджується долученою до матеріалів клопотання постановою від 15.10.2024 про визнання та залучення в якості речових доказу, згідно якої вищезазначене вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що на даній стадії кримінального провадження існують достатні підстави для накладення арешту на зазначене майно, які виправдовують таке втручання у право власності та є співрозмірним із завданнями кримінального провадження. Враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на вилучене майно, оскільки існує необхідність в забезпеченні його збереження, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання підлягає задоволенню, а захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна підлягає застосуванню.

Керуючись ст.ст.170, 171, 172, 173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000231 від 15.02.2024 за ч.4 ст. 246 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке вилучено 15.10.2024 під час проведення обшуку будинку та прилеглої території за місцем мешкання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

-мобільний телефон марки «Самсунг Гелекси А14», імеі 1: НОМЕР_4 , імеі 2: НОМЕР_5 з двома сім-картами мобільного оператора з номерами НОМЕР_6 ;

-записна книга в обкладинці коричневого кольору з чорновими записами;

-нумераційні відомості дерев призначені для вибіркової санітарної рубки Одеська область філії балтське лісове господарство на 6 арк.;

-польові перелікові відомості дерев для рубки на 2 арк.;

-аркуш паперу формату А4 з рукописним текстом на 1 арк.

Виконання ухвали покласти на прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Відповідно до ст.175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти діб з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1