Житомирський апеляційний суд
Справа №296/8656/24 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Номер провадження №11-сс/4805/570/24
Категорія в порядку КПК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2024 року Житомирський апеляційний суд

в складі: головуючого-судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю : секретаря ОСОБА_5 ,

заявника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Житомирі апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 20.09.2024, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність Управління Служби безпеки України в Житомирській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою від 10.09.2024,

в с т а н о в и в:

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, який пропущений з поважних причин, оскільки він звертався не до того суду у зв`язку з чим скаргу бело повернуто, ухвалу слідчого судді скасувати та повернути його скаргу на новий розгляд до суду першої інстанції. Вважає ухвалу незаконною та необґрунтованою. Зазначає, що слідчий суддя не взяв до уваги описову частину його скарги, в якій викладено обставини кримінального правопорушення, та не врахував вимог ст.214 КПК України. Вказує, що Чуднівська окружна прокуратура була утворена не у передбачений законом спосіб, а на підставі Наказу Офісу Генерального прокурора, що суперечить Конституції України.

Ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 20.09.2024 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність Управління Служби безпеки України в Житомирській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за його заявою від 10.09.2024 року.

Відмовляючи у задоволенні скарги ОСОБА_6 слідчий суддя виходив з того, що заява ОСОБА_6 про кримінальне правопорушення за своїм змістом та суттю не містить викладу обставин, що можуть свідчити про наявність ознак будь-якого складу злочину, в тому числі передбаченого ст.109 КК України, оскільки в заяві викладено суб`єктивне тлумачення ОСОБА_6 щодо порядку створення, функціонування органів прокуратури, а тому не має підстав вважати, що мала місце бездіяльність Управління Служби безпеки України в Житомирській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Колегія суддів вважає можливим поновити ОСОБА_6 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, який пропущений з поважних причин, оскільки останній 12.09.2024 звернувся із аналогічною скаргою до Богунського районного суду м.Житомира, яка була йому повернута ухвалою слідчого судді від 13.09.2024 і після отримання її копії вже 18.09.2024 звернувся до належного суду Корольовського районного суду м.Житомира.

Заслухавши доповідача, доводи заявника ОСОБА_6 в підтримання апеляційної скарги, перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали провадження, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік, визначені ч.5 ст.214 КПК України.

Системний аналіз положень ст. ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні, і вказана заява чи повідомлення повинні містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, певне звернення особи можна розглядати саме як заяву чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, якщо воно містить реальні об`єктивні дані, які вказують на можливий факт вчинення певного діяння, яке має ознаки кримінального правопорушення. При цьому навіть якщо заявник прямо назве певне діяння злочином, то це не означатиме автоматично, що подія злочину насправді мала місце, оскільки заявник може помилятися в юридичній оцінці відповідних фактів.

При цьому, згідно із п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України та Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 №298, до Реєстру вносяться крім іншого, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в них об`єктивних фактичних даних, які б дійсно свідчили про наявність фактів та обставин, які у своїй сукупності вказують на ознаки вчинення кримінального правопорушення.

Така позиція узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.09.2021 у справі № 556/450/18, в якій суд зазначив, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ними приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Такими вагомими обставинами є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак складу злочину та підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, тобто, за таких обставин, кримінальне провадження не може бути розпочато.

Зазначене узгоджується із правовими позиціями, викладеними у постановах ККС Верховного Суду від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18 та від 30.09.2021 у справі № 556/450/18.

Така законодавча конструкція ч. 1 ст. 214 КПК України має на меті забезпечити виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України, та його дієвості. Дійсно, з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР органом досудового розслідування розпочинається кропітка та об`ємна робота щодо проведення досудового розслідування: визначається слідчий (детектив) чи група слідчих (детективів), які будуть здійснювати досудове розслідування певного кримінального провадження, призначається прокурор (прокурори), які будуть здійснювати процесуальне керівництво цим кримінальним провадженням, про що приймаються відповідні рішення, проводяться слідчі та процесуальні дії. Вказані рішення та дії передбачають залучення великої кількості відповідних осіб, які мають право їх приймати чи здійснювати, передбачають витрачання великої кількості процесуального часу та бюджетних коштів.

Саме тому слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. В разі ж відсутності таких даних, слідчий, прокурор з метою недопущення вказаних негативних наслідків не повинні вносити такі відомості до ЄРДР (Ухвали Вищого антикорупційного суду від 07 жовтня 2022 року у справі № 991/4166/22, провадження № 1-кс/991/4185/22 та від 13 жовтня 2022 року у справі № 991/4442/22, провадження № 1-кс/991/4459/22.

Разом з цим, у разі невнесення відомостей (бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР ) заявник має право оскаржити таку відмову до слідчого судді.

Так, відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Отже, в заяві про кримінальне правопорушення від 10.09.2024 року, поданої до Управління Служби безпеки України в Житомирській області, ОСОБА_6 просив внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ст.109 КК України, вчинене, на його думку, групою осіб, що представляються структурним підрозділом Офісу Генерального прокурора - прокурорами Чуднівської окружної прокуратури Житомирської області.

У відповідності до ст.214 КПК України зазначена заява ОСОБА_6 від 10.09.2024 року була розглянута УСБУ в Житомирській області, та за результатами її розгляду ОСОБА_6 11.09.2024 року було направлено відповідь про те, що його заява не мітить достатніх даних для внесення відомостей до ЄРДР, про що повідомлено заявника листом від 11.09.2024 за №57/6/3205 (а.п.25).

Слідчий суддя дослідивши скаргу ОСОБА_6 та долучені до неї матеріали вважав, що вказана заява ОСОБА_6 за своїм змістом та суттю не містить короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення прокурорами Чуднівської окружної прокуратури кримінального правопорушення, передбаченого ст.109 КК України, в розумінні вимог ст.11 КК України, оскільки в заяві відсутні об`єктивні дані, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення, а тому відсутні підстави для задоволення скарги на бездіяльність УСБУ в Житомирській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за його заявою.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про те, що вказана заява ОСОБА_6 не містить об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність складу злочину, передбаченого ст.109 КК України, та підтверджують реальні конкретні події кримінального правопорушення, тобто відсутні вагомі обставини, які можуть свідчити про вчинення вказаного кримінального правопорушення, а тому підстав вважати відомості такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, не має.

Посилання апелянта на те, що Чуднівська окружна прокуратура була утворена не у передбачений законом спосіб - наказом Офісу Генерального прокурора, що суперечить Конституції України, колегія суддів вважає безпідставними з наступних підстав.

Відповідно до ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює зокрема підтримання публічного обвинувачення в суді, організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, тощо. Організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом.

Згідно ст.7 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 року, систему прокуратури становлять, Офіс Генерального прокурора, обласні прокуратури, окружні прокуратури та Спеціалізована антикорупційна прокуратура.

Положенням ч.2 ст.9 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 року встановлено, що Генеральний прокурор видає накази з питань, що належать до його адміністративних повноважень, у межах своїх повноважень, на основі та на виконання Конституції і законів України.

Згідно із ст.12 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 року, у системі прокуратури України діють окружні прокуратури, перелік та територіальна юрисдикція яких визначається наказом Генерального прокурора. Утворення, реорганізація та ліквідація окружних прокуратур, визначення їхньої компетенції , структури і штатного розпису здійснюється Генеральним прокурором.

Поряд з цим, наказом Генерального прокурора від 17.02.2021 року №39 «Про окремі питання забезпечення початку роботи окружних прокуратур» затверджено «Перелік і територіальна юрисдикція окружних прокуратур, зокрема у якому зазначено Чуднівську окружну прокуратуру та її територіальну юрисдикцію.

Таким чином, Чуднівська окружна прокуратура була утворена та функціонує у відповідності до вимог законодавства України.

Доводи апелянта про те, що слідчим суддею не враховано зміст його заяви про кримінальне правопорушення від 10.09.2024 року, колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки слідчим суддею надано оцінку змісту вказаної заяви ОСОБА_6 та зазначено, що вона не є повідомленням про вчинення злочину в розумінні вимог ст.11 КК України.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає, що ухвала слідчого судді є законною та обґрунтованою, а тому підстав для її скасування не має.

Керуючись ст.ст. 404, 407, 422 КПК України, апеляційний суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 20.09.2024, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність Управління Служби безпеки України в Житомирській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою від 10.09.2024 без зміни.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді :