Справа № 461/7620/24
Провадження № 1-кс/461/5670/24
УХВАЛА

23.09.2024 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю заявника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на постанову слідчого про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчої дії,-

В С Т А Н О В И В :

Заявник звернувся до суду зі скаргою на постанову слідчого СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_5 про відмову в задоволенні клопотання про проведення товарознавчої експертизи. В обґрунтування скарги покликається на те, що ним 11.09.2024 року засобами електронного зв`язку стороні обвинувачення в порядку ст.ст. 42, 220, 242 КПК України, скероване клопотання про проведення товарознавчої експертизи у кримінальному провадженні. Постановою слідчого від 16.09.2024 року в задоволенні клопотання було відмовлено. Вказану постанову слідчого заявник вважає необґрунтованою, невмотивованою, відтак просить слідчого суддю її скасувати.

Заявник в судовому засіданні просив задовольнити скаргу.

Слідчий в судове засідання не з`явився. Подав до суду заяву про слухання скарги без його участі. У задоволенні скарги просив відмовити, оскільки у вказаному кримінальному провадженні вже було проведено товарознавчу експертизу, якою встановлено розмір завданих збитків.

Дослідивши скаргу та долучені до неї матеріали, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 7 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржене рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

Процесуальна можливість сторони захисту заявляти клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій виникає із приписів ч. 3 ст. 93, ч. 6 ст. 223 КПК України, а порядок розгляду таких клопотань закріплений у ст. 220 КПК України.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 40 КПК України: «Слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого».

Згідно зі ст. 220 КПК України клопотання сторони захисту про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй. В свою чергу, вимоги до змісту постанови, яка виноситься за результатами розгляду клопотання захисту, визначені ч.5ст.110 КПК України, в якій, зокрема, вказано, що в мотивувальній частині постанови повинні міститися відомості про мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу.

Правова природа оскарження рішень слідчого, прокурора передбачає необхідність перевірки не лише дотримання процесуального порядку вирішення клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій, а й вмотивованості постановлених рішень, що може випливати із оцінки таких клопотань на предмет можливості і доцільності здійснення відповідних процесуальних дій.

Як вбачається з матеріалів скарги та встановлено слідчим суддею, слідчими СУ ГУ НП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001173 від 08.11.2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. ч.4 ст. 191, ч.2 ст. 367 КК України.

11.09.2024 року до СУ ГУНП у Львівській області надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , в якому останній просить призначити судову товарознавчу експертизу. Зазначене клопотання адвокат аргументував тим, що орган досудового розслідування не вжив жодних заходів на встановлення шкоди, яка була заподіяна ДП "Арена Львів" встановленням не відповідного товару частин комплекту обладнання для влаштування системи відеомоніторингу.

Постановою слідчого ОСОБА_5 від 16.09.2024 року у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 від 11.09.2024 року було відмовлено. Вказану постанову слідчим мотивував тим, що у 08.03.2024 постановою слідчого було призначено товарознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Львівського науково- дослідного інституту судових експертиз. Вказана експертиза експертною установою проведена та експертом ОСОБА_6 складений висновок № 1216-Е від 23.04.2024. Таким чином, на переконання слідчого, у вказаному кримінальному провадженні вже було проведено товарознавчу експертизу, якою встановлено розмір завданих збитків.

Предметом скарги є постанова від 16.09.2024, якою слідчий відмовив у задоволенні клопотання захисту.

Так, слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети (ч. 1, 2 ст. 223 КПК України). Главами 20 та 21 КПК України передбачені види слідчих дій, які поділяються на гласні слідчі дії (допит, пред`явлення для впізнання, обшук, огляд, слідчий експеримент, освідування особи, призначення експертизи) та негласні слідчі (розшукові) дії (втручання у приватне спілкування, обстеження публічно недоступних місць, житла чи іншого володіння особи, установлення місцезнаходження радіоелектронного засобу, спостереження за особою, річчю або місцем, аудіо-, відеоконтроль місця, контроль за вчиненням злочину, виконання спеціального завдання з розкриття злочинної діяльності організованої групи чи злочинної організації, негласне отримання зразків, необхідних для порівняльного дослідження (експертизи), використання конфіденційного співробітництва).

Захисник ОСОБА_3 звернувся до слідчого з клопотанням про призначення судової товарознавчої експертизи.

Відповідно до ст. 1 ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 244 КПК України сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо: для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок; сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Слідчий суддя приходить до висновку, що постанова слідчого про відмову в задоволенні клопотання є обґрунтованою, вмотивованою та законною, а тому скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:

1) скасування рішення слідчого чи прокурора;

1-1) скасування повідомлення про підозру;

2) зобов`язання припинити дію;

3) зобов`язання вчинити певну дію;

4) відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи зазначене, слідчий суддя прийшов до переконання, шо скарга ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , не підлягає задоволенню.

На підставі зазначеного, керуючись ст. ст. 26, 303 слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на постанову слідчого про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчої дії, - відмовити.

Повний текст ухвали проголошено 27 вересня 2024 року о 15 год. 30 хв.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1