Справа № 541/3590/24
Провадження № 1-кп/541/345/2024
У Х В А Л А

іменем УКРАЇНИ

21 жовтня 2024 року м.Миргород

Миргородським міськрайонний суду Полтавської області в складі

головуючого судді: ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5

розглянувши у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження відомості щодо якого внесені 29.08.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000067 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення кваліфікованого по ч. 3 ст. 368 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

03 жовтня 2024 року до Миргородського міськрайонного суду Полтавської області надійшов обвинувальний акт по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення кваліфікованого по ч. 3 ст. 368 КК України, реєстр матеріалів досудового розслідування і розписки про отримання обвинуваченим та його захисником обвинувального акту і реєстру.

В підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку покладених на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язків, передбачених запобіжним заходом у вигляді застави, а саме: прибувати за викликом до суду, не відлучатися віз м.Кременчук Полтавської області, без дозволу суду, утримуватися від спілкування зі свідками та іншими особами з приводу обставин вчинення інкримінованого йому кримінальному правопорушення, повідомляти суд про зміну свого місця проживання, здати до уповноваженого органу свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, на два місяці. Оскільки, ризики, передбачені п.1 та п.3 ст.177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, спрямовані на переховування від суду, незаконний вплив на свідків.

Обвинувачений та його захисник не заперечували, проти задоволення клопотання прокурора про продовження строку покладених на обвинуваченого обов`язків, передбачених запобіжним заходом у вигляді застави та просили, вказати не відлучатися із м.Миргород Полтавської області, оскільки більше часу проводить саме у тещі, яка проживає у м.Миргород.

Заслухавши думку учасників процесу, суд приходить до наступного висновку.

Ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м.Полтави від 05.09.2024 відносно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 121120,00 гривень.

Встановлено, що обвинувачений ОСОБА_4 вніс визначений вказаною ухвалою розмір застави, а відтак згідно положень ст. 202 КПК України, останній вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Згідно ч. 6 ст. 182 КПК України з моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Згідно ч. 7 ст. 194 КПК України, обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених уст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі й ті, які зазначені в ч. 1 ст. 178 КПК України.

На момент проведення підготовчого судового засідання, ризики, які стали підставою для застосування, ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 05.09.2024 міри запобіжного заходу, не змінилися та продовжують існувати.

Отже, враховуючи наведене та те, що строк дії ухвали закінчується 01.11.2024, а тому суд вважає за доцільне продовжити строк дії покладених на ОСОБА_4 обов`язків, визначених ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 05.09.2024, терміном на два місяці.

Згідно ч. 8 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору, а після звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд відповідно до ч. 10 ст. 182 КПК України вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Крім того, в підготовчому судовому засіданні суд поставив питання щодо підсудності даного кримінального провадження Миргородському міськрайонному суду Полтавської області. Враховуючи те, що інкриміноване ОСОБА_4 кримінальне правопорушення вчинене ним на ділянці автодороги «Лохвиця-Гадяч» по напрямку руху з м. Гадяч Полтавської області до м.Лохвиця Полтавської області в межах територіальної юрисдикції Гадяцького районного суду Полтавської області.

Прокурор запропонував призначити справу до судового засідання, зазначив, що кримінальне провадження підсудне Миргородському міськрайонному суду Полтавської області.

Обвинувачений та його захисник не заперечували щодо призначення кримінального провадження до судового розгляду і вважають, що справа підсудна Миргородському міськрайонному суду Полтавської області.

Заслухавши думку учасників судового процесу, перевіривши матеріали провадження, суд дійшов висновку, що кримінальне провадження відомості щодо якого внесені 29.08.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000067 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України не підсудне Миргородському міськрайонному суду Полтавської області. Оскільки, одержання неправомірної вигоди відбулося на ділянці автодороги «Лохвиця-Гадяч» по напрямку руху з м.Гадяч Полтавської області до м.Лохвиця Полтавської області.

З норм статті 314 КПК України вбачається, що після отримання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру або клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності суд не пізніше п`яти днів з дня його надходження призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження.

Підготовче судове засідання відбувається за участю обвинуваченого (крім випадків, коли здійснювалося спеціальне досудове розслідування), прокурора, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. Після виконання вимог, передбачених статтями 342-345 цього Кодексу, головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.

У підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення:

1) затвердити угоду або відмовити в затвердженні угоди та повернути кримінальне провадження прокурору для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченому статтями 468-475 цього Кодексу;

2) закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу;

3) повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу;

4) направити обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження;

5) призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру;

6) доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь.

Відповідно до ч. 1 ст. 32 КПК України, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, - суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування. Дія цього абзацу не поширюється на кримінальні провадження, що віднесені до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду згідно з правилами статті 33-1 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо: 1) до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності; 2) після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду; 3) обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження; 4) ліквідовано суд або з визначених законом підстав припинено роботу суду, який здійснював судове провадження.

Згідно положень ч. 2 ст. 34 КПК України, питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Вислухавши думки учасників судового провадження по викладених у ст. 315 КПК України питаннях, вивчивши обвинувальний акт, реєстр матеріалів досудового розслідування та розписку про отримання обвинувального акту і реєстру матеріалів досудового розслідування, суд приходить до наступних висновків.

Зі змісту обвинувального акту вбачається, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.386 КПК України, яке вчинене на ділянці автодороги «Лохвиця-Гадяч» по напрямку руху з м.Гадяч Полтавської області до м. Лохвиця Полтавської області в межах територіальної юрисдикції Гадяцького районного суду Полтавської області.

Таким чином, за правилами ст. 32 КПК України, розгляд даного кримінального провадження повинен здійснювати Гадяцький районний суд Полтавської області.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил територіальної підсудності.

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про направлення обвинувального акту до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження.

Таким чином, встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

Згідно з пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі - Конвенція) «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом». А відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним із проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне вказане кримінальне провадження направити до Полтавського апеляційного суду для вирішення питання про його передачу на розгляд до Гадяцького районного суду Полтавської області .

Керуючись статтями 32, 34, 177, 178, 314-316, 369, 615 Кримінального процесуального кодексу України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити строк дії покладених на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язків, передбачених запобіжним заходом у вигляді застави, а саме: прибувати за викликом до суду, не відлучатися із АДРЕСА_1 , без дозволу прокурора або суду, утримуватися від спілкування зі свідками та іншими особами з приводу обставин вчинення інкримінованого йому кримінальному правопорушення, повідомляти суд про зміну свого місця проживання, здати до уповноваженого органу свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, терміном на 60 (шістдесят) днів, тобто по 19.12.2024 року включно.

Обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні відомості щодо якого внесені 29.08.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000067 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, кваліфікованого по ч. 3 ст. 368 КК України направити до Полтавського апеляційного суду для вирішення питання про направлення кримінального провадження з Миргородського міськрайонного суду Полтавської області до іншого суду в межах юрисдикції одного апеляційного суду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її проголошення.

Суддя:ОСОБА_1