У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 грудня 2024 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтаві клопотання слідчого СВ Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Полтавської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні № 0001849 від 25.11.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

в с т а н о в и в:

Слідчий звернувся до суду із вищезазначеним клопотанням про накладення арешту на вилучену в ході проведення огляду сухожарку SM-360B білого кольору з позбавленням права відчуження, розпоряджання і використання.

В обґрунтування клопотання зазначив, що в провадженні СВ Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0001849 від 25.11.2024 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, 24.11.2024 року до Полтавського РУП надійшло повідомлення від ОСОБА_5 про те, що невідома особа у період часу із 23.11.2024 року по 24.11.2024 року, таємно, в умовах воєнного стану, здійснила крадіжку інструментів для манікюру, а саме сухожар стерилізаційний SM-360B білого кольору, фрезер «STRONG» 240/150 L біло-синього кольору, лампу «Sun X54 White 54W» білого кольору, лампу настільну чорного кольору, чим спричинила потерпілій матеріального збитку що встановлюється.

02.12.2024 року під час проведення огляду у службовому кабінеті № 118 Полтавського РУП потерпіла ОСОБА_5 добровільно видала сухожарку SM-360B білого кольору, яка була викрадена з її кабінету 24.11.2024 року.

02.12.2024 року вказана річ була визнана речовим доказом у кримінальному провадженні № 0001849 від 25.11.2024 року та поміщена до кімнати для зберігання речових доказів відділу Полтавського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області за адресою м. Полтава, вул. Сковороди, 2-Б.

На підставі наведеного, приймаючи до уваги, що вилучені в ході огляду речі, мають значення речових доказів, враховуючи, що вони можуть бути використані під час досудового розслідування для доказування обставин вчинення кримінального правопорушення, та потребують подальших досліджень із залученням експертів, спеціалістів, а також з метою запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, задля проведення ряду експертних досліджень, слідчий просить накласти на них арешт, шляхом позбавлення права відчуження, розпоряджання та використання.

У судове засідання слідчий ОСОБА_3 не з`явився, направив до суду заяву про розгляд клопотання без його участі. Клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити.

Власниця майна ОСОБА_5 у судове засідання не з`явилася, надіслала до суду заяву, в якій вказала, що надає згоду на арешт викраденого майна, прибути до суду не має можливості у зв`язку із погіршенням стану здоров`я.

Зважаючи на неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть у ньому участь, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді на підставі ч.4 ст.107 КПК України не здійснюється.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Відповідно до положень ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом скоєння кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За правилами ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Речовим доказом у розумінні положень ст.98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до п.п.1, 2, 5 і 6 ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Як слідує із змісту клопотання, метою накладення арешту на вилучене 02.12.2024 року в ході проведення огляду майно є забезпечення збереження речових доказів, що узгоджується із вимогами п.1 ч.2 ст.170 КПК України.

Встановлено, що постановою слідчого від 02.12.2024 року вилучена в ході проведення огляду сухожарка SM-360B білого кольору визнана речовим доказом у кримінальному провадженні № 0001849 від 25.11.2024 року.

Аналізуючи матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Слідчим доведено, що вилучена 02.12.2024 року в ході проведення огляду сухожарка SM-360B білого кольору є доказом злочину, являється об`єктом кримінально протиправних дій, за наявності достатніх підстав вважати, що вона відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

Застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту надасть можливість провести із названим майно необхідні органу досудового розслідування слідчі та процесуальні дії, експертні дослідження, висновки, отримані за результатами виконання таких процесуальних дій слугуватимуть доказами у справі.

Вказане майно підлягає арешту, так як не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для арешту, вказаного в клопотанні сторони обвинувачення майна, враховує можливість використання його як доказу у зазначеному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.98, 131, 132, 170 173, 372 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на вилучену 02.12.2024 року в ході проведення огляду сухожарку SM-360B білого кольору, шляхом позбавлення права відчуження, розпоряджання та використання до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1