печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2023 року за участю секретаря судового засідання ОСОБА_1 ,

прокурора ОСОБА_2 ,

захисника ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_2 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000233 від 20.07.2023 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

ВСТАНОВИВ:

23.11.2023 до провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5 надійшло клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_2 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000233 від 20.07.2023 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Мотивуючи клопотання, слідчий посилається на те, що Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованим у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000233 від 20.07.2023 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України.

Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснюється прокурорами Київської обласної прокуратури.

Наказом начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України у грудні 2021 року ОСОБА_4 , призначено на посаду поліцейського відділу реагування патрульної поліції Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області.

Під час проходження служби в органах національної поліції, точний час досудовим розслідуванням не встановлено, але не пізніше 25.09.2023 у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на вимагання та одержання неправомірної вигоди у громадян за не притягнення їх до адміністративної відповідальності.

25.09.2023 поліцейський відділу реагування патрульної поліції Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 та поліцейський відділу реагування патрульної поліції Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 згідно графіку чергувань несли службу на блокпосту «Межиріч», що розташований за адресою: 1042 км траси Знам`янка-Луганськ-Ізварине, с. Новоселівське при в`їзді до м. Павлоград Дніпропетровської області.

При цьому, 25.09.2023 приблизно о 07 год. 07 хв. через вказаний блокпост на автомобілі марки «BMW» 520I д.н.з. НОМЕР_1 проїжджав ОСОБА_7 , та був зупинений ОСОБА_6 , який виявив у ОСОБА_7 відсутність обов`язкового страхового поліса цивільної відповідальності.

ОСОБА_6 передав документи ОСОБА_7 ОСОБА_4 для складання документів щодо притягнення ОСОБА_7 до адміністративної відповідальності. Після цього, ОСОБА_4 покликав ОСОБА_7 та запропонував сісти до службового автомобіля, який знаходився неподалік.

Знаходячись у службовому автомобілі ОСОБА_4 , переслідуючи свій злочинний, корисливий умисел, спрямований на вимагання та отримання неправомірної вигоди повідомив ОСОБА_7 про те, що останній має ознаки наркотичного сп`яніння, та почав погрожувати складанням адміністративного протоколу, при цьому висунув вимогу про надання йому неправомірної вигоди в сумі 17 тис. грн., а також про те, що у випадку ненадання йому грошових коштів ОСОБА_7 буде притягнуто до адміністративної відповідальності. Крім того, ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_7 про можливість надання неправомірної вигоди шляхом здійснення трансакції грошових коштів на вказаний рахунок через застосунок «Приват 24», на що ОСОБА_7 відмовився, та повідомив, що може зняти грошові кошти із банкомата та повернутись. При цьому, ОСОБА_4 залишивши документи ОСОБА_7 у себе, повідомив про можливість відлучитись для зняття грошових коштів.

Усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, діючи умисно, з корисливих мотивів, використовуючи службове становище, з метою одержання неправомірної вигоди, ОСОБА_4 25.09.2023 приблизно о о 07 год. 33 хв. знаходячись на території блокпосту «Межиріч», що розташований за адресою: 1042 км траси Знам`янка-Луганськ-Ізварине, с. Новоселівське при в`їзді до м. Павлоград Дніпропетровської області, отримав від ОСОБА_7 неправомірну вигоду - грошові кошти у сумі 17 тисяч гривень, за не притягнення його до адміністративної відповідальності.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 368 Кримінального кодексу України - одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе за невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду дії з використанням свого службового становища, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що 21.11.2023 поліцейський відділу реагування патрульної поліції Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 та поліцейський відділу реагування патрульної поліції Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 згідно графіку чергувань несли службу на блокпосту «Межиріч», що розташований за адресою: 1042 км траси Знам`янка-Луганськ-Ізварине, с. Новоселівське, при в`їзді до м. Павлоград Дніпропетровської області.

При цьому, 21.11.2023 приблизно о 06 год. 53 хв. через вказаний блокпост на автомобілі марки «Chevrolet Evanda» д.н.з. НОМЕР_2 проїжджав ОСОБА_8 , та був зупинений ОСОБА_4 , який наказав ОСОБА_8 від`їхати в сторону та зупинитись.

Після цього, ОСОБА_4 покликав ОСОБА_8 та запропонував сісти до службового автомобіля, який знаходився неподалік.

Знаходячись у службовому автомобілі ОСОБА_4 , переслідуючи свій злочинний, корисливий умисел, спрямований на вимагання та отримання неправомірної вигоди, вчинене повторно, повідомив ОСОБА_8 про те, що останній має ознаки алкогольного сп`яніння, та почав погрожувати складанням адміністративного протоколу, при цьому висунув вимогу про надання йому неправомірної вигоди в сумі 17 тис. грн., а також про те, що у випадку ненадання йому грошових коштів ОСОБА_8 буде притягнуто до адміністративної відповідальності із позбавленням права керування транспортними засобами.

Усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, діючи умисно, з корисливих мотивів, використовуючи службове становище, з метою одержання неправомірної вигоди, ОСОБА_4 21.11.2023 приблизно о 07 год. 15 хв. знаходячись у службовому автомобілі, що був припаркований на блокпосту «Межиріч», що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , отримав від ОСОБА_8 неправомірну вигоду - грошові кошти у сумі 17 тисяч гривень, за не притягнення його до адміністративної відповідальності.

21 листопада 2023 о 07 год. 17 хв. ОСОБА_4 затримано в порядку п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України.

21 листопада 2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України, який у відповідності до ст. 12 КК України є тяжкими злочинами.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий вважає наявними підстави для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на два місяці із альтернативою внесення застави у розмірі не менш ніж 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 805 200 грн. (вісімсот п`ять тисяч двісті гривень).

Крім того, слідчий у клопотанні обґрунтовує ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Обставини встановлені під час досудового розслідування на думку слідчого, виправдовують тримання підозрюваного під вартою, так як тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винним, у сукупності із даними про особу підозрюваного та з огляду на наявність у кримінальному провадженні ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, унеможливлюють застосування до підозрюваного менш суворого запобіжного заходу, оскільки, з урахуванням обґрунтованості підозри та фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, його тяжкості, орган досудового розслідування приходить до висновку, що для досягнення цілей, визначених ст. 177 КПК України, відносно підозрюваного має бути обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Прокурор в судовому засіданні доводи клопотання підтримав, просив клопотання задовольнити, зазначив, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є єдиним можливим заходом, а відтак інші, більш м`які запобіжні заходи не можуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Захисник в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання та застосовувати інший запобіжний захід.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав свого захисника.

Вивчивши клопотання, заслухавши пояснення учасників провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованим у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000233 від 20.07.2023 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України.

21 листопада 2023 затримано в порядку п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України.

21 листопада 2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України, який у відповідності до ст. 12 КК України є тяжкими злочинами.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя, вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, підтверджується долученими до матеріалів клопотання доказами, а саме: рапортом про кримінальне правопорушення від 17.07.2023;заявою про вчинення кримінального правопорушення від 01.09.2023; протоколом допиту у процесуальному статусі свідка ОСОБА_7 від 08.09.2023; матеріалами виконання доручення ДВБ НП України; постановою про залучення особи до конфіденційного співробітництва від 08.09.2023; протоколом огляду особи від 25.09.2023; протоколом огляду та вручення заздалегідь ідентифікованих засобів -грошових коштів від 25.09.2023; протоколом проведення негласних слідчих розшукових дій - контролю за вчиненням злочину від 26.09.2023; заявою про вчинення кримінального правопорушення від 10.11.2023; протоколом допиту у процесуальному статусі свідка ОСОБА_8 ; протоколом огляду та вручення заздалегідь ідентифікованих засобів грошових коштів від 21.11.2023; протоколом затримання від 21.11.2023; протоколом невідкладного обшуку від 21.11.2023; протоколом обшуку від 21.11.2023 за місцем проживання ОСОБА_4 ; протоколом обшуку від 21.11.2023 за місцем роботи ОСОБА_4 ; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_8 від 22.11.2023; іншими матеріалами кримінального провадження.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, інкримінованих йому стороною обвинувачення.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

У відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Клоот проти Бельгії (Cloot v. Belgium, § 40) серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших порушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини, яке згідно ч. 5 сг. 9 КПК України, які є джерелом законодавства, у справі «Бойченко проти Молдови» № 41088/05, рішення від 11 липня 2006 року - «одне тільки посилання судів на відповідну норму закону без вказівки підстав з яких вони вважають обґрунтованими твердження про те, що ніби заявник може перешкоджати провадженню в справі, переховуватися від правосуддя або скоювати нові злочини, не є достатнім для ухвалення рішення про обрання запобіжного заходу». А у справі «Мамедова проти Росії» № 7064/05, рішення від 01 червня 2006 року Європейський суд дійшов такого висновку: «посилання на тяжкість обвинувачення, як на головний чинник при оцінці ймовірності того, що заявниця переховуватиметься від правосуддя, перешкоджатиме ходові розслідування або вчинятиме нові злочини є недостатнім, хоча суворість покарання і є визначальний елементом при оцінці ризику переховування від правосуддя чи вчинення нових злочинів, і що потребує позбавлення волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину».

Разом з тим, варто зазначити, що ризик перешкоджати встановленню істини у кримінальному правопорушенні доводиться з огляду на початкову стадію досудового розслідування (рішення ЄСПЛ у справі Яжинський проти Польщі (Jarzynski v. Poland, § 43)).

Слідчий суддя вважає доведеними ризики, з урахуванням характеру вчиненого кримінального правопорушення та особи підозрюваного, що останній може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, що повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження і саме обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 забезпечить виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків та надасть можливість досягти органу досудового розслідування завдань, передбачених ст. 2 КПК України, а саме: захист особи від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування з тим, щоб кожний хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу тримання під вартою, слідчий суддя також враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , дані, які характеризують останнього, як особу, та враховує те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, та приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається сторона обвинувачення у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні та перешкоджати кримінальному провадженню, а для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведено у судовому засіданні вважає недостатньою застосування більш м`якого запобіжного заходу, як на тому наполягала сторона захисту.

Варто зазначити, що застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою є пропорційним легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів, а відтак приходить до висновку про задоволення клопотання, та не приймає доводи сторони захисту з підстав, викладених в мотивувальній частині ухвали вище.

Питання доведеності вини підозрюваного у скоєнні інкримінованого злочину і правильності кваліфікації його дій, з чим сторона захисту не погоджується, слідчим суддею під час розгляду зазначеного клопотання не вирішувалися, оскільки це є предметом дослідження досудового розслідування і судового розгляду справи по суті.

Між тим, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких вбачається з наведеного в обґрунтування даного клопотання.

Відповідно до рішень ЄСПЛ у справі «В. проти Швейцарії» (W. V. Switzerland), 14379/88, 26 січня 1993 року, у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain), 12050/04, 8 січня 2009 року розмір застави повинен бути належною гарантією того, що заявник вирішить не зникати через побоювання втратити цю заставу, при визначенні розміру застави виправданим є врахування серйозності обставин справи.

При визначенні ОСОБА_4 альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, слідчий суддя наряду з положеннями ст.ст. 182, 183 КПК України враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи обставини кримінальних правопорушень, тяжкість правопорушення, у якому він підозрюється, слідчий суддя вважає, що застава у сумі 214 720 гривні з покладенням обов`язків передбачених частиною п`ятою статті 194 Кримінального процесуального кодексу України, зможе забезпечити виконання ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 176, 177, 178, 181, 183, 184, 193, 194, 196, 202, 205, 309, 532, 534 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 17.01.2024 включно, у межах строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000233 від 20.07.2023.

Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, розмір якої визначити у межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає у сумі 214 720 гривні, зобов`язавши підозрюваного ОСОБА_4 виконувати процесуальні обов`язки, визначені частиною п`ятою статті 194 Кримінального процесуального кодексу України, а саме:

- прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду;

- не відлучатися з населеного пункту в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

- утримуватися від спілкування із свідками та іншими особами з приводу обставин вчинення інкримінованого йому злочину згідно переліку зазначеного слідчим;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як підозрюваним так й іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві:

Отримувач: ТУ ДСАУ в м. Києві

МФО: 820172

Банк: Державна казначейська служба України м. Київ

р/р UA1012089

Призначення платежу: Застава за …(П.І.П., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали … (назва суду), від …(дата ухвали), по справі № …, внесені …(П.І.П. особи, що вносить заставу).

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі установи, де особа утримується.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа установи, де особа утримується, має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Печерського районного суду м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_5