05 липня 2024 року м. Запоріжжя
Відповідно до ст. 2 ЗУ «Про публічні закупівлі» під час здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, вартість яких є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники повинні дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель, установлених цим Законом, та можуть використовувати електронну систему закупівель з метою відбору постачальника товару (товарів), надавача послуги (послуг) та виконавця робіт для укладення договору.
Згідно зі ст. 3 ЗУ «Про публічні закупівлі» закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників, максимальна економія та ефективність, відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель, недискримінація учасників, об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій, запобігання корупційним діям і зловживанням.
Відповідно до постанови КМУ №381 від 22.04.2009 року «Про затвердження Порядку здійснення розрахунків з розстроченням платежу за придбання земельної ділянки державної та комунальної власності» покупці, заінтересовані у придбанні земельних ділянок державної та комунальної власності, укладають договір про оплату авансового внеску в рахунок оплати ціни земельної ділянки з органом, що здійснює продаж земельних ділянок (далі - уповноважений орган), та сплачують авансовий внесок.
Відповідно до п. 9 постанови КМУ 381 від 22.04.2009 року авансові внески використовуються для фінансування робіт з проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки.
Згідно з п.10 постанови КМУ 381 від 22.04.2009 року закупівля послуг з проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки здійснюється відповідно до законодавства з питань закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти.
Відповідно до п. 11 постанови КМУ 381 від 22.04.2009 року Уповноважений орган визначає на конкурентних засадах юридичну або фізичну особу, яка є суб`єктом оціночної діяльності в розумінні статті 6 Закону України "Про оцінку земель".
На виконання свого злочинного плану, приблизно в березні 2019 року ОСОБА_6 , будучи службовою особою, зловживаючи службовим становищем, діючи умисно, з метою одержання неправомірної вигоди для інших осіб, у невстановлені досудовим слідством час, місці та спосіб, забезпечила підготовку проекту договору № 190311-1 про проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки з метою забезпечення подальшого укладання договору про оплату авансового внеску в рахунок оплати ціни земельної ділянки та проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки.
При цьому ОСОБА_6 , достовірно знаючи про порядок фінансування робіт з проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки, в порушення вимог ч. 8 ст. 128 Земельного кодексу України, у невстановлені досудовим слідством час, місці та спосіб, забезпечила зазначення в проекті договору № 190311-1 про проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки платником ПП «Глорія-ТЕТ».
Крім того, ОСОБА_6 , розуміючи, що проект договору №190311-1 про проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки, не відповідає вимогам чинного законодавства, зокрема ч.8 ст.128 Земельного Кодексу України, умисно не передала його для надання відповідних висновків до Департаменту правового забезпечення Запорізької міської ради.
Між Запорізькою міською радою, в особі міського голови ОСОБА_7 (замовник), ТОВ «Укртехнопром», в особі директора ОСОБА_5 (виконавець) та ПП «Глорія -ТЕТ» в особі директора ОСОБА_4 (платник) 19.03.2019 був укладений договір № 190311-1 про проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки.
Згідно з п.3.2.1 договору виконавець зобов`язаний виконати оцінку станом на 01.03.2019 року.
Відповідно до п.3.2.2. договору у термін, визначений цим Договором, надати Замовнику звіт про оцінку, виконаний згідно діючого законодавства.
В подальшому, 20.03.2019 між Запорізькою міською радою, в особі міського голови ОСОБА_7 (замовник),
В подальшому у березні 2019 року ОСОБА_6 , перебуваючи на посаді начальника Управління з питань земельних відносин Запорізької міської ради, знаходячись у приміщені Управління з питань земельних відносин Запорізької міської ради за адресою: м. Запоріжжя, вул. Зелінського,3 розуміючи, що вартість зазначеної земельної ділянки значно занижена, діючи умисно, з метою одержання неправомірної вигоди для інших осіб, використала своє службове становище всупереч інтересам служби, а саме розробила, погодила та внесла на розгляд Запорізької міської ради проект рішення «Про продаж ПП «Глорія-ТЕТ» земельної ділянки по вул. Чубанова, 5а для розташування виробничої бази, а також склала відповідну пояснювальну записку про можливість передачі у власність земельної ділянки.
При цьому проект рішення «Про продаж ПП «Глорія-ТЕТ» земельної ділянки по вул. Чубанова, 5а, для розташування виробничої бази», а також відповідну пояснювальну записку про можливість передачі у власність земельної ділянки, ОСОБА_6 власноруч завірила своїми підписами.
АДРЕСА_1 , є значно заниженою.
Внаслідок вищевказаних дій ОСОБА_6 , 27.03.2019 Запорізькою міською радою прийнято рішення № 45/58 «Про продаж ПП «Глорія-ТЕТ» земельної ділянки по вул. Чубанова, 5а для розташування виробничої бази.
У подальшому ПП «Глорія-ТЕТ» на рахунок Запорізької міської ради
Таким чином, ОСОБА_6 , в порушення вимог ч. 8 ст. 128 Земельного Кодексу України, ст.ст.2,3 Закону України «Про публічні закупівлі» та п.9,10,11 постанови КМУ № 381 від 22.04.2009 року «Про затвердження Порядку здійснення розрахунків з розстроченням платежу за придбання земельної ділянки державної та комунальної власності» зловживаючи своїм службовим становищем, діючи умисно, з метою одержання неправомірної вигоди для третіх осіб ПП «Глорія-ТЕТ», у вигляді заниженої вартості земельної ділянки, використала своє службове становище всупереч інтересам служби, що виразилось у вчиненні дій, які суперечать завданням діяльності Управління з питань земельних відносин Запорізької міської ради щодо здійснення самоврядного контролю за використанням і охороною земель, в результаті чого територіальній громаді міста Запоріжжя в особі Запорізької міської ради спричинено шкоду на суму 177 487,00 грн., що у сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.
В судове засідання слідчий не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання про арешт майна за його відсутністю, на задоволенні клопотання наполягає.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого розглядається за відсутністю власника майна.
Дослідивши клопотання про арешт майна та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Пунктом 7 ч. 1 ст. 131 КПК України передбачено, що заходами забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт на майно накладається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Речовими доказами згідно ч. 1 ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Так, слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт майна подано, у відповідності до ст. 170 КПК України, оскільки останнє містить в собі критерії визначені ч. 2 цієї статті Кодексу, а саме є речовим доказом.
Клопотання слідчого про арешт майна відповідає ст. 171 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора та, зокрема, іншого власника майна. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Під час ухвалення цієї ухвали слідчим суддею враховуються вимоги ст. 132 та ст. 173 КПК України.
Згідно з ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Оцінюючи в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, беручи до уваги підстави для арешту майна, зокрема арешт на майно накладається з метою забезпечення збереження речових доказів, наслідки арешту майна для власника та третіх осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, застосування такого виду заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна є можливим.
Зважаючи на те, що до клопотання слідчим надано достатня кількість доказів необхідності накладення арешту, суд вбачає достатні обґрунтовані підстави для задоволення даного клопотання, оскільки документи додані до клопотання свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення збереження речових доказів, до того ж, будь-яких негативних наслідків, які можуть негативно позначитися на інтересах власника майна та інших осіб від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, слідчим суддею не встановлено.
Керуючись ст.ст. 98, 117, 131, 132, 170 - 173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя
Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1