Справа №760/8371/24 1-кс/760/3975/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 квітня 2024 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду м.Києва клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000919 від 01.04.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000919 від 01.04.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.

Клопотання обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 , приблизно о 16:15 год., 01.04.2024, перебуваючи у торгівельному залі магазину «Пчілка» ТОВ «ЛЕГІОН 2015», що розташований за адресою: м. Київ, б-р Вацлава Гавела, 18, переслідуючи корисливі мотиви та бажаючи незаконно збагатитись за рахунок чужого майна, в умовах воєнного стану вирішила таємно викрасти чуже майно, що належить ТОВ «ЛЕГІОН 2015».

Реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану ОСОБА_4 , перебуваючи у торгівельному залі вказаного вище магазину, діючи умисно, переслідуючи мету наживи та особистого матеріального збагачення, впевнившись у тому, що за її діями ніхто не спостерігає та не завадить їй у вчиненні крадіжки, взяла з холодильника шість пачок масла «Яготинське солоковершкове 82%» вагою 180 г кожна пачка, вартістю за одну пачку 75 гривень 08 копійок (без урахування ПДВ), загальною вартістю 450 гривень 50 копійок (без урахування ПДВ), які заховала у рюкзак, який мала при собі.

Направляючись до зони розрахунку, ОСОБА_4 пройшла касову зону, вартість викраденого товару не сплатила та направилась до виходу, тобто виконавши всі дії, які вважала необхідними для доведення крадіжки до кінця, але не змогла довести свій злочинний умисел до кінця з причини, що не залежали від її волі, оскільки пройшовши сигнальні рамки магазину була затримана працівниками охорони магазину.

Своїми умисними злочинними діями ОСОБА_4 намагалась спричинити ТОВ «ЛЕГІОН 2015» майнову шкоду на загальну суму 450 гривень 50 копійок (без урахування ПДВ).

У клопотанні зазначається, що своїми умисними діями ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.

На думку органу досудового розслідування, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні вказаного злочину, що підтверджується зібраними досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_8 ;

- показами представника потерпілого ОСОБА_9 ;

- показами свідка ОСОБА_10 ;

- протоколом огляду документу (перегляду відеозапису) від 02.04.2024;

- протоколом огляду місця події 01.04.2024, під час якого вилучено шість пачок масла;

- іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Як зазначається в клопотанні, в зв`язку з викладеним, з метою забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, під час досудового розслідування виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді обрання стосовно ОСОБА_4 такого запобіжного заходу як домашній арешт у нічний час, оскільки існують реальні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які вказують на те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки санкція статті кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років; вчинити інше кримінальне правопорушення; незаконно впливати на свідків з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин.

На думку органу досудового розслідування, застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж домашній арешт у нічний час, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам та призведе до продовження злочинної діяльності, надасть змогу переховуватись від органів досудового розслідування та впливати на розслідування кримінального провадження.

На підставі викладеного, слідчий просить застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час в межах строку досудового розслідування.

У судовому засіданні прокурор Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 клопотання підтримав у повному обсязі, просив його задовольнити.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_5 проти задоволення клопотання не заперечувала.

Підозрюваний ОСОБА_4 свою вину у скоєному визнала, з клопотанням згодна.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення сторін, слідчий суддя дійшов висновку про таке.

Слідчим суддею встановлено, що СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000919, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.04.2024, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч.4 ст.185 КК України.

Відповідно до чч. 1, 2 ст.29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно з ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, практику Європейського суду з прав людини, зокрема, рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, що може переконати об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

Виходячи з цього, під час розгляду клопотання слідчий суддя дійшов висновку, що на даній стадії досудового розслідування ОСОБА_4 в цілому обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України. Ця підозра підтверджується зібраними по справі доказами, зокрема, протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_8 ; показами представника потерпілого ОСОБА_9 ; показами свідка ОСОБА_10 ; протоколом огляду документу (перегляду відеозапису) від 02.04.2024; протоколом огляду місця події.

Щодо заявлених у клопотанні ризиків, то слідчий суддя вважає доведеними прокурором ризики переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинені кримінальні правопорушення, оскільки санкція статті кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, документів щодо утриманців суду не надано; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний офіційно не працевлаштована, немає іншого постійного джерела доходу.

Згідно з ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно з чч. 1, 4 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч.5 ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Згідно з Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 р. №511-550/0/4-13 вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини.

Як передбачено ч.1 ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

На підставі викладеного слідчий суддя вважає законним і обґрунтованим застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши їй залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 23 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступної доби, за винятком необхідності залишити це житло у разі оголошення повітряної тривоги та надання невідкладної медичної допомоги, в межах строку досудового розслідування до 03.06.2024 року включно, поклавши на неї наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою; не відлучатися за межі м.Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (за наявності таких документів).

Слідчий суддя вважає також необхідним зазначити, що на даному етапі досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000919 від 01.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного ОСОБА_4 , про який ідеться в клопотанні слідчого.

На підставі викладеного та керуючись ст.29 Конституції України, стст. 176, 177, 181, 184, 194, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши їй залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 23 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступної доби, за винятком необхідності залишити це житло у разі оголошення повітряної тривоги та надання невідкладної медичної допомоги, в межах строку досудового розслідування до 03.06.2024 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 03.06.2024 року включно, наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою; не відлучатися за межі м.Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (за наявності таких документів).

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Виконання ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту доручити органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_4 . Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік підозрюваного ОСОБА_4 , щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчого.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора у кримінальному провадженні - прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення їй копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1