У Х В А Л А

І М Е Н Е М УК Р А Ї Н И

13 червня 2024 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3

захисника підозрюваного - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду м. Києва клопотання старшого слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 погодженого прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави щодо підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт.Шацьк, Волинської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у кримінальному провадженні №0000235 від 08.11.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191, ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 погодженого прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , року народження, у кримінальному провадженні №0000692 від 11.03.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Клопотання обґрунтовується тим, що слідчим відділом Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000235 від 08.11.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191, ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, тобто у вчиненні умисних дій, які виразилися у розтраті чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненого за попередньою змовою групою осіб у великих розмірах в умовах воєнного стану та у внесенні службовою особою завідомо неправдивих відомостей до офіційних документів.

04.06.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

У поданому клопотанні слідчий просить суд застосувати запобіжний захід підозрюваному ОСОБА_5 у вигляді застави з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого Солом`янського УП ГУНП у м. Києві або прокурора Солом`янської окружної прокуратури за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з наведених у ньому підстав.

Підозрюваний та його захисники проти задоволення клопотання заперечували. Зазначили, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави є необґрунтованим, не містить конкретних обставин, які є підставою для застосування запобіжного заходу. Вважають, що наявність обґрунтованої підозри та ризиків, які визначені у ст. 177 КПК України зводяться до гіпотетичних припущень. Крім того, вважають, що органом досудового розслідування допущено неправильну кваліфікацію дій ОСОБА_5 Пояснили суду, що підозрюваний завжди прибував на виклик слідчого та жодного разу не ухилився від явки до слідчого, прокурора чи суду. Клопотання не містить жодного факту переховування підозрюваного від органу досудового розслідування. Крім того, ризик впливу на свідків не підтверджений, а також слідчим не вказано даних осіб на яких ОСОБА_5 може здійснювати протиправний вплив. Також вказали, що визначений розмір застави органом досудового розслідування не обґрунтований, визначена без врахування майнового та сімейного стану підозрюваного, є непомірним для підозрюваного, а також він непропорційний установленим ризикам.

Стверджували, що повідомлення про підозру необґрунтоване, а наявність ризиків не доведено належними доказами. Окремо зазначили, що у володінні підозрюваного відсутнє нерухоме майно, у володінні наявний транспортний засіб, ринкова вартість якої в еквіваленті складає близько 1500-2000 доларів США. Дружина підозрюваного працює за наймом нянею та отримує місячний дохід близько 14000-15000 грн. На утриманні підозрюваного перебуває малолітня донька ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Вказали, що ОСОБА_5 має позитивну характеристику надану КК «Київавтодор», користується заслуженим авторитетом та повагою своїх співробітників та підлеглих. У 2022 році нагороджений: подякою Київського міського голови, подякою Голови Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації, відзнакою Міністерства оборони України - медаллю «За сприяння Збройним Силам України», почесним знаком Національної Гвардії України «За співпрацю», відзнакою Головнокомандувача Збройних Сил України - почесний нагрудний знак «За сприяння війську». Також зазначили, що у ОСОБА_5 є батько ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який є особою з ІІ групою інвалідності за загальним захворюванням та який потребує догляду і допомоги. На підставі зазначених обставин, просили суд відмовити у задоволенні клопотання.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до наступного.

З доданих до клопотання матеріалів вбачається, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, тобто у вчиненні умисних дій, які виразилися у розтраті чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненого за попередньою змовою групою осіб у великих розмірах в умовах воєнного стану та у внесенні службовою особою завідомо неправдивих відомостей до офіційних документів.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

У клопотання зазначено про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави.

Частиною 1 ст. 182 КПК України визначено, що застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

У клопотанні зазначено, що кримінальні правопорушення, які інкримінуються ОСОБА_5 , передбачають можливість призначення суворого покарання, тому з метою забезпечення його належної процесуальної поведінки виникла необхідність в обранні запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень 00 коп., з покладенням на підозрюваного відповідних обов`язків. Орган досудового розслідування вважає, що саме застава в такому розмірі може запобігти ризикам, які унеможливить спроби переховування, незаконно впливати на свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тобто зникнути та перебувати тривалий час у розшуку, вчинити інший злочин.

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що слідчим відділом Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000235 від 08.11.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191, ч. 4 ст.191, ч. 1 ст. 366 КК України.

Згідно з усталеною судовою практикою, яка обґрунтовується рішеннями Європейського суду з прав людини (у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 та у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Також, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

04.06.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України. У повідомленні про підозру викладені обставини на обґрунтування вини ОСОБА_5 , у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень.

На цьому етапі провадження слідчий суддя не вирішував тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих відомостей лише визначає, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою (за стандартом «обґрунтованої підозри») для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Оцінивши надані органом досудового розслідування докази в їх сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в межах судового контролю, який наразі здійснюється, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри.

На підставі встановлених вище обставин, слідчий суддя погоджується з твердженнями про те, що ОСОБА_5 може бути причетним до інкримінованих йому кримінальних правопорушень.

Також докази, які були надані стороною обвинувачення та захисту, свідчать про те, що перевірка обставин та фактів із приводу яких здійснюється розслідування, ще не завершена та всі необхідні обставини кримінального правопорушення не встановлені.

Згідно з п. п. 2, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, зокрема не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду та здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Прокурор, наполягаючи на застосуванні до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу, окрім обґрунтованості підозри останнього у вчиненні кримінальних правопорушень, посилався також на існування ризиків, які дають йому підстави вважати, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інший злочин.

Ризики, що дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірної можливості здійснення підозрюваною зазначених дій. Водночас, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні у майбутньому.

Ймовірна можливість переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та/або суду підтверджується тим, що кримінальні правопорушення, у вчинення яких він підозрюється передбачає, зокрема за ч.4 ст. 191 КК України до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, що згідно з класифікацією кримінальних правопорушень, передбачених ст. 12 КК України є тяжким злочином. Таким чином, тяжкість покарання, сама по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду.

Перевіряючи наявність ризику впливу підозрюваного на свідків, слідчий суддя ураховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно, шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Водночас, суд зможе обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманими у порядку, передбаченому ст.225 КПК України, тобто, якщо свідки допитувалися на стадії досудового розслідування слідчим суддею.

Такий незаконний виплив може стосуватись як свідків, які безпосередньо вказують на підозрюваного як на особу, причетну до вчинення кримінального правопорушення, так і свідків, які можуть надати показання щодо інших важливих обставин кримінального провадження, які не інкримінуються підозрюваному та не мають безпосереднього зв`язку із його особою.

Прокурор стверджував, що підозрюваний, використовуючи свої знайомства, зв`язки, соціальний статус та авторитет, може впливати на свідків, зокрема паідштовхувати їх до зміни наданих раніше показань у кримінальному провадженні, надання показань, які суперечитимуть зібраним у справі доказам та відмови від дачі показань на його користь, що негативним чином впливатиме на їх намір та можливість давати правдиві, послідовні показання під час досудового розслідування та судового розгляду, а також на дієвість кримінального провадження загалом.

Аналізуючи наведені прокурором твердження, слідчий суддя дійшов висновку, що враховуючи соціальний статус та знайомства підозрюваного зі свідками, ОСОБА_5 цілком ймовірно може мати на них вплив.

Таким чином, ризик ймовірного вчинення ОСОБА_5 дій направлений на незаконний вплив на свідків у кримінальному провадженні, доведений.

Із матеріалів клопотання вбачається, що ризики, про які зазначено в клопотанні існують, тому з урахуванням, обставин справи, доводів та доказів на які посилались учасники судового розгляду, вбачається за необхідне застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Застосування щодо ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та для запобігання реалізації ним встановлених ризиків.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення дієвості кримінального провадження, тобто досягнення його завдань, чого можливо досягнути лише за умови нівелювання ризиків кримінального провадження. За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що необхідним запобіжним заходом буде обрання запобіжного заходу у вигляді застави з покладенням на підозрюваного відповідних обов`язків, оскільки застосування більш м`якого запобіжного заходу у цьому кримінальному провадженні буде недієвим.

Прокурор просив визначити розмір застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень 00 коп., посилаючись на вимоги абзацу п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, згідно якого щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається у таких межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 4 ст. 182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Отже, розмір застави повинен бути таким, щоб у повній мірі гарантувати виконання покладених на підозрюваного обов`язків, а загроза її втрати утримувала б його від намірів та спроб порушити покладені обов`язки, та водночас, не має бути таким, щоб через очевидну неможливість виконання умов цього запобіжного заходу призвело б до подальшого його ув`язнення, яке в останньому випадку перетворилося б на безальтернативне.

Разом із цим, сума (застави) повинна бути оцінена з врахуванням особи обвинуваченого, його активів та взаємовідносин з особами, які мають забезпечити його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні ( п. 78 рішення ЄСПЛ від 28.09.2010 у справі «Мангурас проти Іспанії»/ Mangouras v. Spain, заява №12050/04).

Разом з цим, прокурором у судовому засіданні не доведено необхідності в обранні максимального розміру застави передбаченого п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України.

Слідчий суддя зазначає, що лише факт інкримінування кримінальних правопорушень та їх тяжкість не є безумовною підставою для визначення застави в більшому розмірі.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що застава у сумі 20 розмірів мінімальної заробітної плати є достатньою та дієвою для досягнення мети досудового розслідування в цьому кримінальному провадженні.

З огляду на наведене, клопотання підлягає задоволенню частково.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 194, 331, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити частково.

Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжній захід у вигляді застави.

Розмір застави визначити у межах 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень 00 коп., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: Отримувач: ТУДСАУ в м. Києві, , МФО 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р: НОМЕР_1 та надати документ, що це підтверджує, до Солом`янського районного суду міста Києва.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожним їхнім викликом та вимогою, залежно від стадії кримінального провадження;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування з відомими ОСОБА_5 свідками у кримінальному провадженні;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання відповідному органу державної влади органу свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити 60 діб з моменту внесення застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1