ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

іменем України

Справа № 210/1946/24

Провадження № 1-кс/210/627/24

10 квітня 2024 року

Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кривий Ріг клопотання дізнавача СД відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в межах кримінального провадженні №0000148 від 07.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 129 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшло вищевказане клопотання.

У клопотанні ставиться питання про накладення арешту шляхом заборони користування, розпоряджання та відчуження на вилучене в ході проведення 06 квітня 2024 року огляду місця події, що проводився на підставі заяви ОСОБА_5 за адресою АДРЕСА_1 , де її син ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 знаходячись в приміщенні вищезазначеної квартири погрожував вбивством заявниці.

Обґрунтування клопотання.

Проведеним досудовим розслідуванням встановлено, що до чергової частини ВП № 2 Криворізького РУП надійшла заява від ОСОБА_5 , про те, що 06.04.2024 близько о 14.30 год, за адресою: АДРЕСА_1 , її син ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 знаходячись в приміщенні вищезазначеної квартири погрожував вбивством заявниці.

Відповідно рапорта ст. дізнавача СД ВП№2 КРУП 06.04.2024 ОСОБА_3 в складі додаткової слідчо-оперативної групи здійснювався виїзд за адресою: АДРЕСА_1 , до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка повідомляла, що її син ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вчиняє домашнє насильство відносно неї. Увійшовши до під`їзду за вищезазначеною адресою, разом з інспектором чергової частини ВП №2 КРУП ОСОБА_7 , поліцейським водієм з логістики ВП №2 КРУП ОСОБА_8 , на підлозі було виявлено мокрі сліди невідомої речовини, та був різкий запах, схожий на запах легкозаймистої речовини. Перебуваючи на сходах першого поверху, було почуто голос жінки ОСОБА_5 , яка кричала працівникам поліції не підходити, бо її син ОСОБА_6 тоді підпалить все. В цей же момент ОСОБА_6 кричав працівникам поліції, щоб вони принесли йому «дрон». За для припинення протиправних дій ОСОБА_6 , було викликано допоміжні сили. В подальшому разом з допоміжними силами, відповідно до ст. 38 ЗУ «Про Національну поліцію», для рятування життя людей, припинення кримінального правопорушення, що загрожує життю осіб, які знаходяться в житлі, зайшовши до вищезазначеної квартири, де виявлено ОСОБА_6 , одяг якого був в невідомій речовині, з різки запахом, останній в руці тримав запальничку, та кричав, що підпалить квартиру, матір та себе. До ОСОБА_6 було застосовано відповідно до ст. 44 ЗУ «Про Національну поліцію» фізичну силу, а саме спеціальні прийоми боротьби та відповідно ст. 45 ЗУ «Про Національну поліцію» спеціальний засіб кайданки для забезпечення безпеки осіб, та припинення правопорушення. Також в квартирі була виявлена ОСОБА_5 , яка теж була облита невідомою речовиною, з різки запахом. Останню було виведено на вулицю, та в подальшому викликано ШМД. При більш детальному огляді вищезазначеної квартири, невідома речовина з різким запахом була виявлена на підлозі в коридорі, інших речах та меблях. В подальшому було встановлено, що ОСОБА_6 перебуває на обліку в ПНД, та останнього було передано ІНФОРМАЦІЯ_3 , які доставили його до ПНД.

Слідчим СВ ВП №2 КРУП у складі слідчо-оперативної групи 06.04.2024 було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 . В ході проведення огляду місця було виявлено та вилучено предмети: 1) три запальнички, які поміщено до спец. пакету PSP2143153; 2) змиви з контрольним зразком зі вхідних дверей, які поміщені до паперового конверту NPP-0092016, 3) каністра з залишками речовини, яка поміщена до спец. пакету WAR1852776; 4) кофта, яка поміщена до спец. пакету PSP3172042; 5) тапки, які поміщено до спец. пакету WAR1852775; 6) кепка, яка поміщена до спец. пакету PSP3172063.

07.04.2024 старшим дізнавачем СД ВП №2 КРУП вилучені предмети: 1) три запальнички, які поміщено до спец. пакету PSP2143153; 2) змиви з контрольним зразком зі вхідних дверей, які поміщені до паперового конверту NPP-0092016, 3) каністра з залишками речовини, яка поміщена до спец. пакету WAR1852776; 4) кофта, яка поміщена до спец. пакету PSP3172042; 5) тапки, які поміщено до спец. пакету WAR1852775; 6) кепка, яка поміщена до спец. пакету PSP3172063, визнано речовим доказом в рамках кримінального провадження №0000148 від 07.04.2024.

Вилучене майно по даному кримінальному провадженню має значення речового доказу.

Позиції сторін

В судове засідання слідчий та прокурор не з`явився, надали заяву про можливість розгляду клопотання без їх участі.

Володільця майна повідомлено про дату та місце розгляду клопотання, остання не з`явилась, клопотань про перенесення розгляду до суду не надходило.

У відповідності до ч. 4, 6 ст. 107 КПК України, у зв`язку з неявкою всіх учасників процесу, фіксація процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею про арешт майна, не здійснювалась.

Мотивація суду

Відповідно до ст. 40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання.

Для досудового розслідування кримінальних проступків дозволяється виконувати всі слідчі (розшукові) дії, передбачені цим Кодексом, та негласні слідчі (розшукові) дії, передбачені частиною другою статті 264 та статтею 268 цього Кодексу, а також відбирати пояснення для з`ясування обставин вчинення кримінального проступку, проводити медичне освідування, отримувати висновок спеціаліста, що має відповідати вимогам до висновку експерта, знімати показання технічних приладів і технічних засобів у провадженнях щодо вчинення кримінальних проступків, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, вилучати знаряддя і засоби вчинення кримінального проступку, речі і документи, що є безпосереднім предметом кримінального проступку, або які виявлені під час затримання особи, особистого огляду або огляду речей, до внесення відомостей про кримінальний проступок до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст. 300 КПК України).

Положеннями ч. 1 статті 171 КПК України передбачено загальний порядок звернення прокурора, слідчого за погодженням з прокурором, а також цивільного позивача з клопотанням про арешт майна до слідчого судді.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Слідчий суддя враховує, що згідно з пунктом 1 частини 1 статті 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); а за частиною 2 статті 91 КПК України, доказування полягає у збиранні,перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Огляд речей, документів та комп`ютерних даних здійснюється з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 237 КПК України).

Відповідно до частин 5, 7 статті 237 КПК України при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування. При огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Встановлено що, слідчо-оперативною групою здійснювався виїзд за адресою: АДРЕСА_1 , до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка повідомляла, що її син ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вчиняє домашнє насильство відносно неї. Увійшовши до під`їзду за вищезазначеною адресою, разом з інспектором чергової частини ВП №2 КРУП ОСОБА_7 , поліцейським водієм з логістики ВП №2 КРУП ОСОБА_8 , на підлозі було виявлено мокрі сліди невідомої речовини, та був різкий запах, схожий на запах легкозаймистої речовини. Перебуваючи на сходах першого поверху, було почуто голос жінки ОСОБА_5 , яка кричала працівникам поліції не підходити, бо її син ОСОБА_6 тоді підпалить все. В цей же момент ОСОБА_6 кричав працівникам поліції, щоб вони принесли йому «дрон». За для припинення протиправних дій ОСОБА_6 , було викликано допоміжні сили. В подальшому разом з допоміжними силами, відповідно до ст. 38 ЗУ «Про Національну поліцію», для рятування життя людей, припинення кримінального правопорушення, що загрожує життю осіб, які знаходяться в житлі, зайшовши до вищезазначеної квартири, де виявлено ОСОБА_6 , одяг якого був в невідомій речовині, з різки запахом, останній в руці тримав запальничку, та кричав, що підпалить квартиру, матір та себе.

До ОСОБА_6 було застосовано відповідно до ст. 44 ЗУ «Про Національну поліцію» фізичну силу, а саме спеціальні прийоми боротьби та відповідно ст. 45 ЗУ «Про Національну поліцію» спеціальний засіб кайданки для забезпечення безпеки осіб, та припинення правопорушення. Також в квартирі була виявлена ОСОБА_5 , яка теж була облита невідомою речовиною, з різким запахом. Останню було виведено на вулицю, та в подальшому викликано ШМД. При більш детальному огляді вищезазначеної квартири, невідома речовина з різким запахом була виявлена на підлозі в коридорі, інших речах та меблях. В подальшому було встановлено, що ОСОБА_6 перебуває на обліку в ПНД, та останнього було передано ІНФОРМАЦІЯ_3 , які доставили його до ПНД.

Слідчим СВ ВП №2 КРУП у складі слідчо-оперативної групи 06.04.2024 було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 . В ході проведення огляду місця було виявлено та вилучено предмети: 1) три запальнички, які поміщено до спец. пакету PSP2143153; 2) змиви з контрольним зразком зі вхідних дверей, які поміщені до паперового конверту NPP-0092016, 3) каністра з залишками речовини, яка поміщена до спец. пакету WAR1852776; 4) кофта, яка поміщена до спец. пакету PSP3172042; 5) тапки, які поміщено до спец. пакету WAR1852775; 6) кепка, яка поміщена до спец. пакету PSP3172063.

07.04.2024 старшим дізнавачем СД ВП №2 КРУП вилучені предмети визнано речовим доказом в рамках кримінального провадження №0000148 від 07.04.2024.

Згідно положень статей 84 - 85 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Згідно з частиною 2 статті 168 КПК України та пунктів 1,3 частини 2 статті 167 КПК України під час обшуку може здійснюватись тимчасове вилучення майна, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

З урахуванням положень частини 3 статті 214 КПК України, частини 7 статті 237 КПК України та статей 167-168 КПК України, вилучені під час огляду речі та предмети набули статуту тимчасово вилученого майна.

Дізнавач, посилаючись на вимоги частини 2 статті 170 КПК України, з метою забезпечення збереження речового доказу, просить накласти арешт на вказане майно. В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що вилучене майно визнано речовими доказами в даному кримінальному провадженні.

Відповідно до частини 5 статті 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Частиною 2 статті 170 КПК України передбачено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Відповідно до вимог пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів .

Згідно з частиною 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Частиною 2 статті 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Кримінальна кваліфікація по даному кримінальному провадженню визначено як ч. 1 ст. 204 КК України, яка передбачає кримінальну відповідальність за незаконне придбання з метою збуту або зберігання з цією метою, а також збут чи транспортування з метою збуту незаконно виготовлених спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, пива, тютюнових виробів, тютюну, промислових замінників тютюну, пального або інших підакцизних товарів.

Висновок слідчого судді

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 КПК, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів, зокрема арешт майна.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

За загальними правилами, передбаченими ч.3 ст.132 КПК, застосування заходів забезпечення кримінального провадження допускається лише у разі, якщо слідчий, дізнавач, прокурор доведе, що :

- існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

- потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

- може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Дізнавач у клопотанні про арешт майна правовою підставою, для накладення арешту на вищевказане майно, зазначає збереження речових доказів та необхідність проведення слідчих дій, а також, що вказані предмети є знаряддям вчинення кримінального проступку та зберегли на собі його сліди.

Оцінюючи надані стороною обвинувачення докази, слідчий суддя вважає їх належними та допустимими, їх сукупність та взаємозв`язок між ними достатній для прийняття процесуального рішення про арешт.

Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки дізнавач довів достатність підстав вважати, що був вчинений злочин, ознаки якого містяться в диспозиції статті 185 КК України, а тому з метою забезпечення збереження речового доказу, який був отриманий під час проведення огляду місця події, можуть бути використані для доведення відомостей про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідають критеріям, передбачених у статті 98 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, а також з метою забезпечення речових доказів, вважаю, що, клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 98, 131, 132, 170-175, 233, 372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача СД відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в межах кримінального провадженні №0000148 від 07.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 129 КК України задовольнити.

Накласти арешт в межах кримінального провадження №0000148 від 07.04.2024 на майно, вилучене в ході огляду місця події від 06 квітня 2024 року, що проводився що проводився на підставі заяви ОСОБА_5 за адресою АДРЕСА_1 , а саме: 1) три запальнички; 2) каністру з залишками речовини; 3) кофту; 4) тапки; 5) кепку.

Заборонити будь-кому будь-яким чином відчужувати, розпоряджатись, використовувати вилучене майно до прийняття рішення по кримінальному провадженню та/або скасування арешту, окрім слідчого, прокурора для забезпечення збереження речових доказів, та/або подальшого звернення в дохід держави та виконання завдань кримінального провадження

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Виконання ухвали про арешт майна покласти на прокурорів із групи, які є процесуальними керівниками у кримінальному провадженні №0000148 від 07.04.2024.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1