Справа №295/6042/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.04.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши в приміщенні Богунського районного суду м. Житомира клопотання слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню №0001198 від 19.04.2024 року за ознаками ч. 4 ст.185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

23.04.2024 слідчий за погодженням з процесуальним керівником подала клопотання, в якому зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що 18.04.2024 близько 16 год. шляхом вільного доступу до приміщення перукарні «ДІАНА», що за адресою: АДРЕСА_1 невідома особа жіночої статі в період запровадженого в Україні воєнного стану, вчинила крадіжку мобільного телефону марки «Xiaomi Redmi 10C» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , із сім картою оператора мобільного зв`язку НОМЕР_3 , таким чином заподіяла матеріальної шкоди на суму 6 698 грн. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 . (ЄО 16155)

В ході досудового розслідування 22.04.2024 року за адресою: АДРЕСА_3 було проведено огляд місця події в ході якого гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 добровільно надала працівникам поліції для вилучення наступне майно: мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 10C» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 в корпусі синього кольору та в силіконовому чохлі чорного кольору.

Таким чином, у слідства є достатньо підстав вважати, що вилучені речі мають ознаки речового доказу у даному кримінальному провадженні, а тому за постановою слідчого вищевказані речі вилучені та визнані речовим доказом у кримінальному провадженні.

В судове засідання слідчий не з`явилася, подала до суду заяву, в якій просить проводити розгляд справи без її участі, клопотання підтримала в повному обсязі та просила його задовольнити.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно вимог ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішення питання про наявність підстав для застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження судом враховано практику Європейського суду з прав людини, а саме ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини спрямована не тільки на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, але також зобов`язує державу вживати необхідних заходів, спрямованих на захист права власності. Зазначена правова позиція сформульована ЄСПЛ у справі «Броньовський проти Польщі» від 22.06.2004 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 ст. 170 КПК України, заборона використання майна, а також заборона розпорядження таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до знищення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчим суддею встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вищезазначеного майна, та, враховуючи правову підставу для арешту майна, клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на наступне майно: мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 10C» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 в корпусі синього кольору та в силіконовому чохлі чорного кольору, що належить ОСОБА_4 та які було добровільно надано для вилучення ОСОБА_5 під час огляду місця події від 22.04.2024 року за адресою: АДРЕСА_3 , та позбавити володільця права відчужувати, розпоряджатися та користуватися вказаним майном.

Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1