У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 червня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області клопотання cлідчого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000241, відомості про яке 01 липня 2022 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 15, - ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 358 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання лідчого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_3 , погодженепрокурором відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0000241, відомості про яке 01 липня 2022 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 15, - ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 358 КК України, про накладення арешту на мобільний телефон марки MOTOROLA, з наступними ІМЕІ: 1 НОМЕР_1 , 2 НОМЕР_2 , з сім картками операторів мобільного звязку НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , годинник електроний марки HUAWEI, чорного кольору, грошові кошти в сумі 100 доларів США та 2091 гривень, які вилучені у ході затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивоване тим, що накладення арешту на дане майно необхідне з метою конфіскації майна як виду покарання, збереження речових доказів, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження даного майна.

У судове засідання слідчий не з`явився, однак у клопотанні просив слідчого суддю розглянути клопотання без його участі. Клопотання підтримує у повному обсязі та просить його задовольнити.

Підозрюваний та його захисник у судове засідання не з`явилися, були належним чином повідомлені. Причини неявки не повідомили.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для

забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно з ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна

Як вбачається з матеріалів справи, Головним управлінням Національної поліції в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000241, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.07.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 15, - ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 358 КК України.

16 травня 2024 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15- ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 27- ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 27 - ч. 4 ст. 358 КК України.

29 травня 2024 року о 15 год. 00 хв. 29 травня 2024 року на підставі ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду № 308/8806/24 від 29.05.2024 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою було затримано гр. ОСОБА_5 .

Під час затримання, згідно з ч. 3 ст. 208 КПК України, було проведено особистий обшук затриманого, у ході якого виявлено та вилучено мобільний телефон марки MOTOROLA, з наступними ІМЕІ: 1 НОМЕР_1 , 2 НОМЕР_2 , з сім картками операторів мобільного звязку НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , годинник електроний марки HUAWEI, чорного кольору, грошові кошти в сумі 100 доларів США та 2091 гривень.

Постановою слідчого від 30 травня 2024 року дане майно визнане речовим доказом.

Метою арешту зазначеного майна, згідно з поданим прокурором клопотання, є конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, а також збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України.

На переконання слідчого судді, арешт вилученого майна є необхідним з метою збереження речових доказів, слідчим доведено наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, зокрема, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Враховуючи, що під час розгляду клопотання було встановлено достатність підстав вважати, що вилучені у ході досудового розслідування даного кримінального провадження автомобілі мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, а також те, що прокурором доведено необхідність накладення арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, а тому слідчий суддя дійшов до висновку, що з метою їх збереження, зокрема, можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, подане клопотання про арешт даного майна слід задовольнити.

Поряд з цим, не підлягає задоволенню дане клопотання в частині накладення арешту на майно з метою забезпечення конфіскації як виду покарання, з огляду на те, що санкціями статтей, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 не передбачене покарання у виді конфіскації майна.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки MOTOROLA, з наступними ІМЕІ: 1 НОМЕР_1 , 2 НОМЕР_2 , з сім картками операторів мобільного звязку НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , годинник електроний марки HUAWEI, чорного кольору, грошові кошти в сумі 100 доларів США та 2091 гривень, які вилучені 29.05.2024 у ході затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, яке під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1