Єдиний унікальний номер 205/5698/24
1-кс/205/645/24
Ленінський районний суд м. Дніпропетровська
Провадження № 1-кс/205/645/24 Справа № 205/5698/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Західної окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0000641 від 05.05.2024 стосовно підозрюваного

ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Дніпропетровську, українець, громадянин України, має середню освіту, офіційно працевлаштований в ТОВ «Медуза Транс» водієм, одружений, має на утриманні малолітніх дітей: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 Кримінального кодексу України (далі КК),

за участю:

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_7

підозрюваного ОСОБА_4

ВСТАНОВИВ :

07 травня 2024 року до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло зазначене клопотання, в якому слідчий посилався на те, що в провадженні СВ ВП №3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №№0000641 від 05.05.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК.

Під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , перебував за адресою: АДРЕСА_2 , де зустрів ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з яким, в ході спілкування, раптово виник конфлікт на ґрунті неприязних відносин.

В ході словесного конфлікту між вказаними особами, який відбувався 05 травня 2023 року приблизно о 19 годині 00 хвилин, за вищевказаною адресою у ОСОБА_4 , раптово виник кримінально - протиправний умисел, спрямований на умисне заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_8 .

Надалі, ОСОБА_4 , реалізуючи свій кримінально - протиправний умисел, усвідомлюючи кримінально-протиправний характер своїх дій, передбачаючи виникнення суспільно-небезпечних наслідків, які виражаються у небезпечності для життя, в момент їх заподіяння, знаходячись напроти ОСОБА_8 , наніс останньому один удар, стислим кулаком, в область обличчя, в наслідку чого ОСОБА_8 , втратив свідомість та впав на землю.

В результаті нанесеного удару, ОСОБА_4 , спричинив ОСОБА_8 , тяжке тілесне ушкодження, небезпечного для життя і здоров`я в момент заподіяння.

Таким чином умисні дії ОСОБА_4 , що виразились у заподіянні умисного тяжкого тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння, органом досудового розслідування кваліфіковано за ч. 1 ст. 121 КК.

06 травня 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вченні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК (а.к. 31-33).

Прокурор у судовому засіданні вказане клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини. Вважає обґрунтованими підстави необхідності застосування запобіжного заходу, що викладені у клопотанні, та просив слідчого суддю обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту цілодобово відносно підозрюваного ОСОБА_4 з підстав наявності ризиків, передбачених п. 1 та 3 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) та неможливості їм запобігти інакше, ніж шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_4 не заперечував проти клопотання прокурора щодо застосування стосовно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, однак просив застосувати його у нічний час доби, оскільки на його утриманні знаходяться двоє малолітніх дітей, а тому йому потрібно працювати, щоб їх забезпечувати.

Заслухавши клопотання слідчого та прокурора, вислухавши думку самого підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання і кримінального провадження, слідчий суддя доходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1, 2ст. 181 КПК, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі..

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 196 КПК, в ухвалі про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому підозрюється, обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим Кодексом.

Перевіривши матеріали клопотання прокурора та вислухавши думку учасників судового розгляду, слідчий суддя доходить висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з огляду на таке.

Щодо обґрунтованості підозри.

Так, обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК за обставин, викладених в повідомленні про підозру, є достатньо обґрунтованими і такими, що підтверджуються сукупністю матеріалів, доданих до клопотання прокурора і з такими висновками погоджується слідчий суддя.

У зв`язку з тим, що чинними нормами кримінального процесуального законодавства не визначено ані поняття «обґрунтована підозра», ані єдиних критеріїв підходу до визначення її наявності у кримінальному провадженні, в оцінці цього питання суд користується практикою Європейського суду з прав людини, яка, відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики ЄСПЛ, є джерелом права.

Так, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, «обґрунтована підозра» є нижчим стандартом доведення, ніж доведеність «поза розумним сумнівом», та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку. У рішеннях ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom», заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86 рішення від 30.08.1990, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (справа «Нечипорук і Йонкало проти України», заява № 42310/04, пункт 175 рішення від 21.04.2011).

Згідно з матеріалами справи, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК за заподіяння умисного тяжкого тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння.

З наданих матеріалів слідує, що наведені в клопотанні прокурора дані та долучені документи свідчать про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, що підтверджується, зокрема протоколом огляду місця події від 05.05.2024 проведеного за адресою: АДРЕСА_2 ., протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , протоколом допиту свідка ОСОБА_13 , протоколом допиту свідка ОСОБА_14 , протокол допиту свідка ОСОБА_15 , протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, зокрема, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину, встановлення в діях особи складу кримінального правопорушення, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих фактів та обставин визначив лише ймовірну причетність ОСОБА_4 до інкримінованого йому злочину.

При цьому, відповідно до ст. 198 КПК, слідчий суддя зауважує, що висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Стосовно доведеності ризиків, передбачених ст. 177 КПК.

Санкція ч. 1 ст. 121 КК, передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років, що відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК, дає матеріально-правові підстави для застосування стосовно ОСОБА_16 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Наявність ризику переховування від органу досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 розуміє тяжкість інкримінованого йому кримінального правопорушення та строки можливого покарання, у разі визнання його винуватим у його вчиненні, а тому може перейти на нелегальне становище та переховуватись від органу досудового розслідування, слідчого судді та/або суду, а відтак вказаний ризик є обґрунтованим та доведеним у повному обсязі.

Тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у випадку визнання її винуватою у вчиненні злочину, не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте як за національним законодавством (п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК), так і за практикою Європейського суду з прав людини, є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

При цьому, зазначений ризик об`єктивно збільшується з урахуванням ведення в Україні військового стану через агресію російської федерації проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку, зокрема ускладнює належний виклик таких осіб, а також контроль за виконанням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Крім того, за вказаних обставин підозрюваний може перетнути умовну лінію розмежування з метою переховування.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків у кримінальному провадженні слідчий суддя враховує встановлений КПК порядок отримання показань, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від таких осіб та дослідження їх судом, а тому вказаний ризик також є доведеним, оскільки досудове розслідування у даному кримінальному провадженні лише розпочато, досудовим слідством не встановлено усіх свідків або очевидців події, а тому ОСОБА_4 потенційно може впливати на потерпілого та вже встановлених свідків у справі, з метою схилити їх до зміни показів на його користь, або здійснювати такий вплив на осіб, які наразі невідомі органу досудового розслідування.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК, об`єктивно існують та для їх запобігання необхідно застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

В той час, відповідно до ст. 178 КПК, слідчий суддя враховує, що підозрюваний ОСОБА_4 раніше не судимий, офіційно працевлаштований, має на утриманні двох малолітніх дітей, має постійне місце мешкання та реєстрації.

За вказаних обставин, а також з метою недопущення введення в скрутне матеріальне становище самого підозрюваного ОСОБА_4 та членів його сім`ї, слідчий суддя вважає достатнім, у даному випадку, застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час, надавши підозрюваному можливість працювати та забезпечувати свою сім`ю, у зв`язку з чим клопотання прокурора підлягає частковому задоволенню.

Таким чином, у ході розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею встановлено обґрунтованість пред`явленої підозри, наявність вищевказаних ризиків ,у зв`язку із чим вказане клопотання підлягає частковому задоволенню.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 181, 193, 194, 196, 197, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Західної окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0000641 від 05.05.2024 стосовно підозрюваного ОСОБА_4 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 днів, тобто до 05 липня 2024 року включно.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- в період часу з 22:00 до 06:00 годинне залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого або прокурора;

- прибувати за кожною вимогою на визначений час до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду

- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у кримінальному провадженні;

- повідомляти слідчого та прокурора про зміну місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Контроль за виконанням цієї ухвали покласти на прокурора.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали оголосити 10 травня 2024 року о 10 годині 00 хвилин.

Слідчий суддя: ОСОБА_1