Справа № 138/1029/24
Провадження №:1-кс/138/330/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2024 року м. Могилів-Подільський

Могилів-Подільський міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючого, судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника заявника (потерпілого) адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Могилів-Подільського міськрайонного суду клопотання ОСОБА_5 про накладення арешту на майно, за матеріалами кримінального провадження № 0000060 від 01.02.2024, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області перебуває вказане вище клопотання.

В судовому засіданні представник заявника (потерпілого) адвокат ОСОБА_4 , заявив усне клопотання про відвід прокурора ОСОБА_3 , на підставі п. 3 ч. 1 ст. 77 КПК України, мотивуючи його тим, що існують обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості, оскільки у даному кримінальному провадженні слідчим було підготовлено два клопотання про накладення арешту на майно зазначене в клопотанні заявника (потерпілого), які прокурором не були погоджені, тому є сумніви у його неупередженості при розгляді даного клопотання про накладення арешту на майно.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання представника заявника (потерпілого).

Заслухавши клопотання представника заявника (потерпілого), думку прокурора, дослідивши матеріали скарги з додатками, матеріали кримінального провадження № 0000060 від 01.02.2024, суд приходить до такого висновку.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 77 КПК України, зокрема, прокурор не має права брати участь у кримінальному провадженні, якщо він особисто заінтересований в результатах кримінального провадження або існують інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості.

Згідно з положеннями ст. 6 Європейської конвенції «Про захист прав людини та основоположних свобод» кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи.

Статтею 3 Закону України «Про прокуратуру» встановлено, що неупередженість та об`єктивність є одними із засад діяльності прокуратури. Керівні принципи ООН щодо ролі обвинувачів (прокурорів) та Стандарти професійної відповідальності та основні обов`язки і права прокурорів, ухвалені Міжнародною асоціацією прокурорів 1999 року, а також Рекомендації щодо ролі прокуратури в системі кримінального судочинства, прийняті Комітетом Міністрів Ради Європи 2000 року, передбачають, що прокурори повинні виконувати свої обов`язки, не керуючись страхом, уподобаннями чи упередженнями. Зокрема, вони повинні виконувати свої обов`язки відповідно до принципів безсторонності та діяти об`єктивно. Вимога безсторонності, згідно з судовою практикою Європейського суду з прав людини (рішення у справах «Білуха проти України», «Салов проти України», «Фельдман проти України»), характеризується двома критеріями: перший полягає у намаганні визначити особисте переконання судді у конкретній справі, а другий - у з`ясуванні того, чи забезпечив суддя достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з цього приводу у сторін, має бути при розгляді клопотання про відвід, судом відповідно оцінена. Право сторін на справедливий суд закріплено в нормах міжнародного права, зокрема, в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. При розгляді заяви про відвід слід виходити саме з суб`єктивної оцінки сторони у справі щодо дій прокурора. Так, якщо сторона має сумнів в безсторонності прокурора, то практика Європейського суду з прав людини наголошує на необхідності задоволення такої заяви, адже в іншому випадку це буде розцінене як порушення права особи на справедливий суд.

Суд констатує, що мають бути достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу безсторонності прокурора по відношенню до заявника.

Аналогічної позиції дотримується Європейський суд з захисту прав людини. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини, у справі «П`єрсак проти Бельгії» від 1 жовтня 1982 р., заява № 8692/79, п. 30., «навіть видимість може бути важливою», та п.26 «правосуддя повинне не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться».

Доводи представника заявника (потерпілого) з приводу заінтересованості прокурора в результатах даного клопотання суд вважає недоведеними, разом з тим, положеннями національного законодавства та практики Європейського суду з прав людини передбачено, що суд має забезпечити доступ до правосуддя усім учасникам процесу, а в разі реальності сумніву щодо упередженості прокурора, такий прокурор має бути відведений.

Вказана вище норма не пов`язує відвід прокурора з доведеністю фактичних обставин, які свідчать про його упередженість при розгляді конкретної судової справи, а лише вимагає доведення реальності можливості виникнення сумніву з приводу неупередженості прокурора.

Враховуючи викладене та положення вказаних вище норм суд вважає, що заяву про відвід прокурора слід задовольнити.

Керуючись ст. 3, 77, 80, 81, 369 -372 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Задовольнити заяву представника заявника (потерпілого) адвоката ОСОБА_4 про відвід прокурора ОСОБА_3 у розгляді клопотання ОСОБА_5 про накладення арешту на майно, за матеріалами кримінального провадження № 0000060 від 01.02.2024.

Відвести прокурора ОСОБА_3 від розгляду клопотання ОСОБА_5 про накладення арешту на майно, за матеріалами кримінального провадження № 0000060 від 01.02.2024.

Копію ухвали направити до Могилів-Подільської окружної прокуратури.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_6