печерський районний суд міста києва
Справа № 757/6082/24-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання Прокурора першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:

07.02.2024 року Прокурор першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на у кримінальному провадженні № 0001887 від 11.10.2023, на тимчасово вилучене майно в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , з метою забезпечення можливості збереження майна, яке має критерії речових доказів у зазначеному кримінальному провадженні.

Прокурор ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання у відсутність, просить задовольнити.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку. Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001887 від 11.10.2023 за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Встановлено, що 17 громадян України діючи у складі організованої злочинної групи створивши «Телеграм канал» та отримуючи замовлення від невстановлених на даний час слідством осіб через вказаний канал, за грошову винагороду у сумі від 500 до 3000 доларів США розробляють план вчинення злочину, проводять розвідку місцевості, закуповують паливно мастильні матеріали та у подальшому реалізовують свій злочинний план знищуючи шляхом підпалу транспортні засоби, квартири та приватні будинки громадян, після чого надсилають «замовнику» відео-файли скоєння злочину, як підтвердження виконання замовлення.

26.01.2024 у квартирі за місцем проживання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , яка зареєстрована за ОСОБА_5 , відповідно до ухвали Печерського районного суду м. Києва № 757/707/24-к проведено обшук.

За результатами проведення вказаного обшуку окрім речей і документів, які не входять до переліку, щодо якого надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку виявлено та вилучено наступне майно: мобільний телефон iPhone 12, синього кольору, imei: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 з сім картками: НОМЕР_3 , НОМЕР_4 ; мобільний телефон KUН, imei: НОМЕР_5 , imei2: НОМЕР_6 , без задньої кришку у вимкненому стані; 10 предметів схожих на патрони калібру 5,45 мм. з маркуванням (тавруванням) «60 90».

26.01.2024 постановою слідчого, вищевказані вилучені речі визнано речовими доказами в кримінальному провадженні оскільки містять відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення та являються майном яке здобуте в результаті його вчинення. Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Статтею 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Виходячи зі змісту вимог ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, одним з яких, згідно п. 7 ч. 2 вказаної статті, є арешт майна, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, та є тимчасовим позбавленням за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном. Відповідно до ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Частиною п. 1 ч. 2 вищевказаної правової норми визначено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів. Частиною 3 вищевказаної статті передбачено, що з метою збереження речових доказів арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження. Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону. В свою чергу, у кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків. Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження. У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження. Слідчий суддя, дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання про накладення арешту з метою забезпечення відшкодування завданого збитку у зазначеному кримінальному провадженні, з метою забезпечення можливості збереження майна, яке має критерії речових доказів у зазначеному кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 167, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити. Накласти арешт у кримінальному провадженні № 0001887 від 11.10.2023, на тимчасово вилучене майно в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

- мобільний телефон iPhone 12, синього кольору, imei: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 з сім картками: НОМЕР_3 , НОМЕР_4 ;

- мобільний телефон KUН, imei: НОМЕР_5 , imei2: НОМЕР_6 , без задньої кришку у вимкненому стані;

- 10 предметів схожих на патрони калібру 5,45 мм. з маркуванням (тавруванням) «60 90».

Ухвала підлягає виконанню слідчим/прокурором у кримінальному провадженні № № 0001887 від 11.10.2023 року. Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення, може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1