Справа № 191/4144/23
Провадження № 1-кп/191/308/23
У Х В А Л А

іменем України

08 травня 2024 року м. Синельникове

Синельниківський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря - ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Синельникове кримінальне провадження за №0000664 від 24.07.2023 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000664 від 24.07.2023року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину за ч.1 ст. 115 КК України.

Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про продовження застосування обвинуваченій ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, так як на даний час не відпали ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме, що обвинувачена може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду будучи обізнаною про суворість покарання, а також може незаконно впливати на свідків.

Обвинувачена ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання прокурора щодо продовження їй строку тримання під вартою. Просила застосувати запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримала позицію своєї підзахисної. Просила застосувати до її підзахисної запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою, а саме цілодобовий домашній арешт.

У відповідності з ч. 3 ст. 331 КПК України, суд, незалежно від клопотань, зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинувачених під вартою до спливу двомісячного строку застосування судом до обвинувачених запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. На теперішній час розгляд кримінального провадження не завершений.

Також, суд ураховує, що згідно ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ст. 177 КПК України).

Суддя враховує, що ОСОБА_4 висунуто обвинувачення, у вчиненні особливо тяжкого злочину, яке згідно до ст. 12 КК України віднесено до особливо тяжких злочинів та за яке законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі строком від 7 до 15 років, репутацію підозрюваної яка характеризується як агресивна, неадекватна людина, неодноразово перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння порушувала громадський порядок, притягувалася до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП України за вчинення дрібного хуліганства та у відношенні якої був зафіксований факт неналежного виконання своїх батьківських обов`язків по відношенню до своїх двох малолітніх дітей, а також факт жорсткого поводження з дітьми зазначене свідчить про існування з боку обвинуваченої ризиків, передбачених п.1, п.5 ч.1 ст. 177 КПК України, оскільки підозрювана ОСОБА_4 , не працює, є внутрішньо переміщеної особою, будучи обізнаною про суворість покарання за вчинення нею кримінального правопорушення, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Крім того, існує ризик, передбачений п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків та у кримінальному провадженні, з метою, щоб останні змінили свої свідчення в суді.

Крім того, на час вирішення питання щодо продовження строку тримання під вартою обвинуваченої, судовий розгляд справи триває і не може бути закінчений з об`єктивних передумов, оскільки у кримінальному провадженні не вчинені всі необхідні дії для встановлення об`єктивної істини у справі, не допитані, свідки, не досліджені речові та письмові докази. Як наслідок, у цей період, є наявними обставини визначені п.п. 1-2 ч. 1 ст. 194, ст.ст. 199, 331 КПК України.

За сукупності таких обставин суд вважає що ризики, визначені ст.177 КПК України продовжують існувати, що в свою чергу свідчить про відсутність підстав для зміни обвинуваченій раніше застосованого запобіжного заходу, а тому є доцільним продовжити строк тримання обвинуваченої під вартою.

Вважаючи, що лише такий запобіжний захід спроможний забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченої, суд виходить у тому числі з тих обставин, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого обвинувачуються ОСОБА_4 має досить високий ступінь суспільної небезпеки, наявність якої, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинуваченої та, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинувачених, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. А відтак суд приходить до висновку про неможливість зміни обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 .

На підставі викладеного та з метою забезпечення участі обвинуваченої в розгляді кримінального провадження, суд вважає необхідним продовжити обвинуваченій термін дії заходу забезпечення кримінального провадження (запобіжного заходу) у вигляді тримання під вартою терміном на 60 днів, при цьому, з урахуванням вимог ч. 4 ст. 183 КПК України, без визначення розміру застави.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 331 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_4 , задовольнити.

Запобіжний захід відносно обвинуваченої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою продовжити на строк 60 (шістдесят) днів, тобто до 06 липня 2024 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1