ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2024 року слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000418 від 05.03.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263КК України, -

ВСТАНОВИЛА:

Прокурор Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до Фастівського міськрайонного суду Київської області з клопотанням про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000418 від 05.03.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що Слідчим відділом Фастівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному № 0000418 від 05.03.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.

04.03.2024 року до ВП №3 Фастівського РУП надійшло повідомлення на лінію «102» від ПОГ СВГ ВП Фастівського РУП капітана поліції ОСОБА_4 про те, що під час складання адміністративних матеріалів на зупинці за адресою: АДРЕСА_1 у гр. ОСОБА_5 , 1969 р.н. виявлено предмет, схожий на штик ніж, який має ознаки холодної зброї (ЄО 1111 від 04.03.2024 року).

Під час проведення огляду 04.03.2024 року в період часу з 19 год. 52 хв. по 20 год. 32 хв., в ході проведення огляду місця події, а саме, відкритої ділянки місцевості, а саме, зупинки громадського транспорту за адресою: Київська обл., Фастівський р-н, с. Данилівка, вул. Шляхова, напроти території домоволодіння №22, у громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено та вилучено предмет, ззовні схожий на штик ніж в жорсткому чохлі коричневого кольору. Вказані речі вилучені та запаковані до спеціального пакету №WAR 1484034 з підписами учасників огляду.

05.03.2024 року винесено постанову про визнання вилучених речей речовими доказами.

При цьому, з метою збереження речових доказів слід накласти арешт.

Прокурор ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, але прокурор ОСОБА_6 , який перебуває у групі прокурорів по розслідуванню даного кримінального провадження, подав заяву про розгляд справи без його участі, у якій підтримав подане клопотання та просив його задовольнити.

ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 2 та ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Частиною 2 ст. 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, ч. 2 ст.170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається з метою забезпечення в тому числі збереження речових доказів.

В даному випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 цього кодексу.

У відповідності до ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Як вбачається з матеріалів клопотання,предмет, який ззовні схожий на штик ніж у жорсткому чохлі коричневого кольору та має ознаки холодної зброї, є речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000418 від 05.03.2024 року та має значення для проведення досудового розслідування.

Незастосування заборони на дане майно може призвести до його знищення, або інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню, а тому клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 171, 172 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИЛА:

Клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000418 від 05.03.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України, -задовольнити.

Накласти арешт на предмет, ззовні схожий на штик ніж в жорсткому чохлі коричневого кольору, що запаковано до спеціального пакету №WAR 1484034 з підписами учасників огляду, який має значення речових доказів у кримінальному провадженні № 0000418 від 05.03.2024 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1