Справа № 309/6180/23
Провадження № 1-кс/309/227/24
У Х В А Л А

про продовження строку тримання під вартою

13 березня 2024 року м. Хуст

Слідчий суддя Хустського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Хустського РУП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_6 , погодженого прокурором Хустської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000710 від 13.12.2023 року щодо продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з початковою освітою, не працюючого, раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Хустського РУП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 у виді тримання під вартою, оскільки 14.03.2024 року спливає строк дії попередньої ухвали суду про тримання підозрюваного під вартою. Посилається на те, що досудовим розслідуванням встановлено, що 12 грудня 2023 року, приблизно о 23 годині, під час дії указу Президента України №64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, громадянин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 будучи у попередній злочинній змові з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та їх караність, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з метою незаконного заволодіння чужим майном, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, таємно, через паркан проникли до дворогосподарства АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , де ОСОБА_7 пошкодив скло на вікні до кімнати будинку, після чого ОСОБА_9 та ОСОБА_7 проникли до коридору будинку. ОСОБА_4 залишився в коридорі спостерігати, щоб їх злочинні дії не були викриті сторонніми особами, в той час, як ОСОБА_7 застосував до ОСОБА_8 фізичне насильство, а саме: схопив її за руки та повалив на ліжко, де руками зірвав з її вух золоті сережки та з шиї золотий ланцюжок, внаслідок чого спричинив ОСОБА_8 тілесні ушкодження у вигляді рваної рани обох вушних раковин, правої та лівої кісті, лівого передпліччя, підшкірні гематоми обох рук, вказані дії супроводжувались погрозами потерпілій ОСОБА_8 вбивством, внаслідок чого остання сприйняла дану погрозу як реальну загрозу її життю та здоров`ю. Після цього, ОСОБА_7 із стільчика даної кімнати заволодів мобільним телефоном марки «Самсунг», жовтого кольору.

Прокурор в судовому засіданні підтримала клопотання у повному обсязі.

Захисник та підозрюваний заперечували проти задоволення клопотання про продовження строку тримання під вартою та просили застосувати більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши учасників судового процесу, суд дійшов наступного висновку.

Ухвалою слідчого судді Хустського районного суду Закарпатської області від 09.02.2024 р. підозрюваному ОСОБА_4 продовжено строк тримання під вартою до 14.03.2024 р..

11.03.2024 року до Хустського районного суду Закарпатської області надійшов обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 , ОСОБА_7 за ч. 4 ст. 187 КК України.

На день розгляду клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підготовче судове засідання за зазначеним кримінальним правопорушенням не проведено.

Відповідно до ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Як вбачається зі ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Стаття 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 р. передбачає, що при розгляді справ, суди застосовують Конвенцію та практику Суду, як джерело права.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу та особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст. 177, 178, 183 КПК України.

Відповідно до ч. 6 ст. 199 КПК України у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», враховуючи те, що обставини та підстави обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є й надалі доцільними, доведено існування ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а сторона захисту не назвала та не надала переконливих доказів того, що вони на день розгляду цього клопотання, зменшилися чи взагалі перестали існувати слідчий суддя приходить до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, у зв`язку з чим не може бути застосованим відносно підозрюваного у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення.

Згідно зі ст.178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, а також вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення - є одними з обставин, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Тому, продовжуючи підозрюваному запобіжний захід у виді тримання під вартою, суд виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ст.177 КПК України, із ступеня тяжкості інкримінованого злочину, а також приймає до уваги ту обставину, що підстави, за яких судом було обрано підозрюваному запобіжний захід у виді взяття під варту, не відпали, усі докази в судовому засіданні не перевірені й під страхом можливості застосування покарання, передбаченого санкцією статті, яка інкримінована підозрюваному, останній може переховуватись від суду. Також суд оцінює суспільну небезпечність кримінального правопорушення, яке інкримінується підозрюваному та ймовірну можливість продовження ним протиправної поведінки у подальшому.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд вважає доцільним продовжити обраний до підозрюваного запобіжний захід та вважає, що обрання більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Керуючись ст.ст. 177, 194, 199, КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 задовольнити частково.

Продовжити ОСОБА_4 строк тримання під вартою на 30 днів з 14 березня 2024 року до 12 квітня 2024 року включно без визначення застави.

Копію ухвали вручити прокурору, підозрюваному, захиснику, надіслати начальнику Закарпатської УВП №9 ДДВП.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом 7 днів з дня її оголошення через суд першої інстанції.

Для підозрюваного ОСОБА_4 строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя

Хустського районного суду: ОСОБА_1