ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/825/23
Провадження №1-кс/477/406/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2024 року м. Миколаїв

Жовтневий районний суд Миколаївської області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Миколаєві заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області ОСОБА_4 від розгляду клопотання органу досудового розслідування та прокурора у кримінальному провадженні № 0000013 від 15.03.2023р.,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

16.04.2024 року до суду надійшла заява адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_6 як третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за № 0000013 (справа № 477/825/23, провадження № 1-кс/477/397/24) про відвід слідчому судді ОСОБА_4 , який розглядає клопотання органу досудового розслідування та прокурора про накладення арешту на речі та документи, які були вилучені 10.04.2024 року в ході проведення обшуку у приміщенні Березанської селищної ради Миколаївського району Миколаївської області.

Заява мотивована наявністю інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості слідчого судді, що відповідно до п.4 ч.1 ст. 75 КПК України є підставою для його відводу, про що на думку адвоката свідчить розгляд слідчим суддею клопотання та постановлення 15.03.2024р. ухвали про надання дозволу на обшук у приміщенні Березанської селищної ради Миколаївського району Миколаївської області в цьому ж кримінальному провадженні (справа № 477/825/23, провадження № 1-кс/477/341/24) з порушенням вимог КПК України, що призводить до порушення засад рівності учасників судового процесу перед законом і судом, змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відтак створює обгрунтовані підстави вважати про упередженість слідчого судді та надання ним переваги органу досудового розслідування.

Розгляд заяви про відвід призначався на 17.04.2024 року та був відкладений на 18.04.2024р. за заявою адвоката про неможливість прийняття участі у судовому засіданні 17.04.2024р.

В судове засідання 18.04.2024р. адвокат ОСОБА_3 та особа, в інтересах якої він діє - ОСОБА_6 не з`явились, будь-яких заяв та клопотань не надали, про місце та час розгляду заяви повідомлялись через електронну пошту та за номером телефону, зазначеними адвокатом у заяві.

У зв`язку із скороченими строками розгляду заяви про відвід та належним повідомленням про дату та час судового засідання, суд вважає за можливе розглянути заяву про відвід за відсутності заявника та особи, в інтересах якої подана заява.

Прокурор в судовому засіданні заперечувала проти заявленого відводу вважаючи його необґрунтованим та безпідставним, просила відмовити у його задоволенні.

Вислухавши позицію прокурора, вивчивши доводи заяви та доданих до неї письмових матеріалів, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.75 КПК України, слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, судді може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Відповідно до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, під час провадження у справі та її вирішенні ні у кого не повинно бути сумнівів в об`єктивності та неупередженості судді та такі сумніви мають бути обгрунтованими.

У Бангалорських принципах поведінки суддів від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року № 2006/23, зазначено, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Усталена практика Європейського Суду з прав людини вказає на те, що наявність безсторонності (неупередженості) суду має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (рішення у справах «Мироненко і Мартенко проти України», «Білуха проти України», «Рудніченко проти України»). Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі Веттштайн проти Швейцарії).

Як вбачається з долученої до заяви про відвід ухвали слідчого судді від 15 березня 2024 року, слідчим суддею Жовтневого районного суду Миколаївської області задоволене клопотання прокурора та дозволено проведення обшуку іншого володіння за адресою фактичного розташування Березанської селищної ради Миколаївського району Миколаївської області, яке на праві власності належить територіальній громаді Березанської селищної ради Миколаївської області.

Відповідно до статті 234 КПК України, клопотання про обшук розглядається у суді в день його надходження за участю слідчого або прокурора.

Отже, посилання адвоката на порушення слідчим суддею засад рівності учасників судового процесу перед законом і судом, змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості під час розгляду клопотання про надання дозволу на обшук не грунтується на законі та є безпідставним.

При цьому, кримінальним процесуальним законодавством передбачені засоби захисту інтересів власника майна, вилученого під час обшуку, на інших етапах досудового розслідування, де і реалізуються засади рівності учасників судового процесу перед законом і судом, змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, про що зазначає адвокат. Так, ст. ст. 172-174 КПК України передбачено проведення розгляду клопотання про арешт майна слідчим суддею за участю, зокрема, іншого власника майна; дослідження будь-яких матеріалів, що мають значення для вирішення питання про арешт майна або заслухати будь-якого свідка за клопотанням учасників розгляду або за власною ініціативою, оцінка доведеності органами досудового розслідування необхідності накладення арешту на майно; оскарження ухвали слідчого судді про арешт майна, в тому числі і третіми особами.

Наявність заяви про відвід слідчого судді від розгляду клопотання прокурора про арешт майна свідчить про обізнаність третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт майна, використання нею права на правничу допомогу адвоката та можливість прийняття участі під час розгляду клопотання з можливістю надання своїх доказів та заперечень, що свідчить про дотримання слідчим суддею положень КПК України щодо порядку розгляду клопотання про арешт майна та спростовує доводи адвоката щодо упередженості слідчого судді та надання ним переваг органу досудового розслідування та прокурору.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про безпідставність доводів адвоката, у зв`язку з чим заява про відвід слідчого судді задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 75, 76, 81, 369-372, 376 КПК України,

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви адвоката адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області ОСОБА_4 від розгляду клопотання органу досудового розслідування та прокурора у кримінальному провадженні № 0000013 від 15.03.2023р. - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошений 19 квітня 2024 року об 11.00 год.

Суддя ОСОБА_1