Чортківський районний суд Тернопільської області

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 травня 2024 року Справа № 608/1210/24

Номер провадження1-кп/608/276/2024

Чортківський районний суд Тернопільської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

під час проведення підготовчого засідання в залі суду в м.Чорткові кримінального провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 березня 2024 року за №0000133 про обвинуваченню ОСОБА_4 за ч.4 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Чортківської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 в кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за № 0000133 від 19 березня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В клопотанні прокурор вказала, що в провадженні СВ Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області перебували матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000133 від 19 березня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 19 березня 2024 року в період часу з 09:00 год. по 10:00 год. ОСОБА_4 шляхом підбору ключа проник до будинку ОСОБА_6 , який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , де побачив дипломат, в якому знаходився жіночий гаманець чорного кольору із грошовими коштами, в цей час у ОСОБА_4 раптово виник злочинний умисел на таємне викрадення гаманця із вмістом грошових коштів.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , переконавшись що за його діями ніхто не спостерігає та він не буде помічений сторонніми особами, з корисливих мотивів, діючи умисно, в умовах воєнного стану, таємно викрав жіночий гаманець чорного кольору із вмістом грошових коштів в сумі 15 500 гривень, 800 доларів США та 1200 євро, що належали потерпілій ОСОБА_6 , спричинивши останній матеріальну шкоду на зазначену суму.

За даним фактом 19.03.2024 відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000133 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

ОСОБА_4 19 березня 2024 року затримано в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

ОСОБА_4 19 березня 2024 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненій в умовах воєнного стану, поєднаній з проникненням у житло.

21 березня 2024 року слідчим суддею Чортківського районного суду Тернопільської області застосовано до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів (до 19.05.2024), із визначенням застави у розмірі 60560 гривень, та у разі внесення застави покладено наступні обов`язки: прибувати до старшого слідчого СВ Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області із встановленою ним періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він перебуває без дозволу ст. слідчого, прокурора або суду; повідомляти ст. слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Обвинувальний акт у даному кримінальному провадженні 06.05.2024 направлено для розгляду в Чортківський районний суд.

Підставою продовження запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Чеботарі проти Молдови» (Cebotari v. Moldova), N 35615/06, п.48, від 13.11.2007) зазначено, що за відсутності обґрунтованої підозри особа не може бути за жодних обставин затримана або взята під варту з метою примушення її зізнатися у злочині, свідчити проти інших осіб або з метою отримання від неї фактів чи інформації, які можуть служити підставою для обґрунтованої підозри.

В рішенні ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 п. 175 зазначено, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Під час досудового розслідування зібрано ряд доказів, які дають підстави підозрювати ОСОБА_4 , у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненій, в умовах воєнного стану, поєднаній з проникненням у житло.

За таких обставин оголошення підозри ОСОБА_4 та обрання запобіжного заходу щодо нього не суперечать нормам Конституції України, Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та нормам КПК України зокрема регламентовані статтею 184 КПК України регламентовані загальні вимоги до клопотань слідчих, прокурорів про застосування запобіжного заходу, в тому числі у вигляді тримання під вартою.

З матеріалів досудового розслідування вбачається, що підозрюваний ОСОБА_4 вчинив злочин, передбачений ч. 4 ст. 185 КК України, за який законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України , а саме:

- передбаченого у п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватися від органів досудового розслідування або суду, оскільки стосовно ОСОБА_4 у разі доведення його вини, може буди призначено покарання у вигляді позбавлення волі, а тому є достатньо підстав вважати, що він з метою уникнення покарання у вигляді позбавлення волі, може переховуватися від органів досудового розслідування або суду.

- передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на свідків, оскільки перебуваючи на волі, та через загрозу можливого покарання за вчинення вище зазначеного злочину у вигляді позбавлення волі, буде мати реальні можливості незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

- передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України - перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

В обґрунтування продовження застосування запобіжного заходу, щодо ОСОБА_4 покладається необхідність запобігання подальшим спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Як зазначено у п. 58 рішення ЄСПЛ у справі «Becciev v. Moldova» від 04.10.2005 (Бекчієв проти Молдови), ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

У зв`язку із наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень та встановлених достатніх доказів ризиків, передбачених

ст. 177 КПК України, є підстави продовжити стосовно підозрюваного

ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Вважаю, що обрання менш суворого запобіжного заходу, а ніж тримання під вартою, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобігти вище вказаним ризикам.

Крім того, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину і у випадку доведення його вини у скоєнні даних кримінальних правопорушень існує велика імовірність призначення найсуворішого виду кримінального покарання у вигляді позбавлення волі, а тому є достатні підстави вважати, що підозрюваний з метою уникнення відповідальності за скоєне буде намагатися переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Обрання менш суворих запобіжних заходів, аніж тримання під вартою, не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 .

ОСОБА_4 в міру тяжкості покарання, яке йому загрожує

(позбавлення волі від 5 до 8 років), віку (не є особою похилого віку), неприязних стосунків з матір`ю, способу життя, не зможе дотриматись належної процесуальної поведінки у випадку обрання щодо нього менш суворого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою.

Відповідно до ч. 6 ст. 199 КПК України, у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження.

Ризики передбачені п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, на даному етапі досудового розслідування не зменшились.

З врахуванням наведеного, з метою забезпечення належної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 та виконання ним процесуальних обов`язків, запобігання ухиленню від органу досудового розслідування, суду, а також з метою створення необхідних умов для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, швидкого, повного та неупередженого здійснення досудового розслідування, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, прокурор просила клопотання задовольнити.

Всудовому засіданні прокурор Чортківської окружної прокуратури ОСОБА_3 клопотання підтримала, просила його задоволити з мотивів, наведених в клопотанні. Суду пояснила, що дана справа знаходиться на розгляді в Чортківському районному суду, підготовче засідання ще не проведено, ризики не зменшилися, тому просила клопотання задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_4 та захисник ОСОБА_5 заперечували щодо задоволення клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Захисник ОСОБА_7 суду зазначив, що основним ризиком, на який посилається прокурор у своєму клопотанні, є тяжкість тяжкість покарання. Вважає, що ризики, якими обґрунтовується клопотання прокурора, на даний час нівельовані та відсутні, у разі продовження строку тримання під вартою просив зменшити суму застави.

Суд заслухавши клопотання прокурора, думку учасників процесу приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог п. п. 4,5 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років та, до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до п.3 ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду. Продовжуючи строк тримання під вартою, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

У рішенні «Мерабишвилі проти Грузії» від 28.11.2017, ЄСПЛ констатував, що з останнього речення пункту 3 статті 5 Конвенції витікає, що навіть в тих випадках, коли єдиною, що залишається, причиною утримання під вартою є побоювання, що обвинувачений переховуватиметься від правосуддя і таким чином уникне явки до суду, він має бути звільнений з-під варти, лише якщо є можливість заручитися гарантіями, які забезпечать таку явку. На даний час суду таких гарантій не надано.

Кримінальні правопорушення, в яких обвинувачується ОСОБА_4 є: умисними, закінченими, Крім того, ОСОБА_4 , раніше притягався до кримінальної відповідальності не має стійких соціальних зв`язків перебуває в неприязних відносинах з матірю, а тому, у суду є достатні підстави вважати, що перебуваючи на волі, обвинувачений може продовжити вчиняти інші злочини, ухилятись від суду, перешкоджати подальшому кримінальному провадженню. В ухвалі слідчого судді та в ухвалі про продовження застосування відносно обвинуваченого міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ретельно та докладно наведені підстави та ризики застосування саме цього виду запобіжного заходу, у теперішній час обставини справи та особистість обвинуваченого змін не зазнали.

Отже, при вирішені питання щодо доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою встановлено, що інтереси суспільства, щодо продовження тримання обвинуваченого під вартою перевищують інтереси забезпечення права на свободу ОСОБА_4 та існування презумпції невинуватості.

Відтак, вказані обставини є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, зазначених у ст. 176 КПК України не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України та забезпечити виконання покладених на обвинуваченого процесуальних обов`язків.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на два місяці з можливістю внесення застави.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 176, 183, 194, 196, 197, 199, 331 Кримінального процесуального кодексу України, слідча суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю та жителю АДРЕСА_2 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, строк тримання під вартою до 09 липня 2024 року включно.

Визначити ОСОБА_4 заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60560 (шістдесят тисяч пятсот шістдесять) гривень.

У випадку внесення застави покласти на ОСОБА_4 процесуальні обов`язки, визначені частиною п`ятою статті 194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до прокурора та суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований без дозволу прокурора або суду;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватись від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні.

Копію ухвали направити прокурору, обвинуваченому, начальнику ДУ Чортківська установа виконання покарань(№26).

Ухвала може бути оскаржена в Тернопільський апеляційний суд протягом 7 днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1