Справа №:755/7590/24
Провадження №: 1-кс/755/1782/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"16" травня 2024 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001419, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

УСТАНОВИВ:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0001419, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.04.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, в якому просять накласти арешт на рацію чорного кольору з надписом Retevis та гарнітурою, відмички розташовані у чохлі від телефону коричневого кольору, яке вилучено 08.05.2024 року, у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час проведення огляду місця події шляхом його добровільної видачі, за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що 22.04.2024 року до Дніпровського УП ГУНП у м. Києві надійшла заява ОСОБА_6 , про те, що 22.04.2024 року, близько 18 годин, 20 хвилин, невстановлена особа, в період дії воєнного стану, шляхом відкриття замку вхідних дверей, таємно від оточуючих, проникла до квартири АДРЕСА_2 , звідки викрала майно, що належить ОСОБА_6 , а саме ноутбук марки DELL Е5070 s/n BBR0HC2 чорного кольору, з комп`ютерною мишкою та навушниками, чим завдала матеріального збитку на загальну заявлену суму 10000 грн.

У подальшому слідчим Дніпровського УП ГУНП у м. Києві надано оперативним працівникам Дніпровського УП ГУНП у м. Києві доручення про проведення слідчих (розшукових) дій на встановлення причетних осіб до вчинення зазначеного кримінального правопорушення.

Так, 08.05.2024 року під час виконання доручення старшого слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, близько о 21 год. 00 хв. за адресою: м. Київ, вул. Миропільська, 13В зупинено підозрілу особу для поверхневої перевірки, а саме: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який добровільно показав, що в нього в карманах знаходяться рація чорного кольору з гарнітурою та відмички розташовані у чохлі від телефону коричневого кольору, походження яких останній не зміг пояснити.

Оскільки вищевказані предмети відносяться до засобів, за допомогою яких можна здійснити злам дверних замків, на вказане місце викликана слідчо-оперативна група Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві, де в подальшому під час огляду місця події 08.05.2024 року, в період часу з 21 год. 03 хв. по 21 год. 13 хв. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно надав працівникам поліції для огляду речі, які мав при собі, а саме: рацію чорного кольору з надписом Retevis та гарнітурою, відмички розташовані у чохлі від телефону коричневого кольору.

У подальшому вищевказані речі були вилучені та, за участі двох понятих, упаковані належним чином до спеціалізованого пакету № CRI1271664 (відмички розташовані у чохлі від телефону коричневого кольору), № CRI1271665 (рацію чорного кольору з надписом Retevis та гарнітурою), та згідно постанови слідчого Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві від 08.05.2024 року дані речі та предмети визнано речовим доказом.

З огляду на наведене у органу досудового розслідування є підстави вважати, що вилучені речі та предмети можуть бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення.

Прокурор Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 та старший слідчий СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 в судове засідання не прибули, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду клопотання.

Власник майна в судове засідання також не прибув.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття учасників у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність осіб, які не з`явились, оскільки їх неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Згідно ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, та згідно ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст.98 КПК України.

Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В обгрунтування клопотання орган досудового розслідування зазначає, що метою накладення арешту є збережння речових доказів.

Постановою старшого слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 від 08.05.2024 року вилучене під час огляду місця події майно, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0001419, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.04.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Згідно зазначеної постанови, майно, яке визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0001419, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.04.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме- рація чорного кольору з надписом Retevis та гарнітура, відмички розташовані у чохлі від телефону коричневого кольору належить третій особі- ОСОБА_5 , який не має у даному кримінальному провадженні статусу підозрюваного або обвинуваченого.

При цьому, слідчий суддя зауважує на тому, що право власності будь-якої особи є непорушним і перебуває під захистом як національного, так і міжнародного права, зокрема, ст. 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Водночас відповідно до вимог ст. 64-2 КПК України із клопотанням про арешт майна третьої особи до слідчого судді повинен звертатись прокурор.

Враховуючи, що слідчий не уповноважений ініціювати питання про арешт майна третіх осіб, оскільки це суперечить нормам ст. 64-2 КПК України, слідчий суддя доходить висновку щодо необхідності відмови у задоволенні клопотання.

З урахуванням наведеного та керуючись ст.ст. 64-2, 98, 131, 132, 170-173, 309, 372, 392, 532 КПК України,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання слідчого про накладення арешту - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1