30.05.24
Справа № 635/5419/24
Провадження по справі №1-кс/635/1185/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 травня 2024 року Харківський районний суд Харківської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в смт Покотилівка Харківського району Харківської області клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000194 від 23 травня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України, про арешт майна, ?

В С Т А Н О В И В:

24 травня 2024 року до Харківського районного суду Харківської області надійшло клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000194 від 23 травня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України, про арешт майна, яким вона просить накласти арешт на майно шляхом позбавлення права на відчуження, користування та розпорядження ним, яке було вилучено під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон сірого кольору Samsung SM-G531H/PS, власником якого є ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 22 травня 2024 року надійшло повідомлення зі служби 102 від військовослужбовця про те, що о 20 годині 30 хвилин за адресою: АДРЕСА_1 зупинили ОСОБА_4 , в якого при собі був зіп-пакет з речовиною білого кольору, зовні схожу на наркотичну.

Вказаний факт внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000194 від 23 травня 2024 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 22 травня 2024 року близько 20 години 30 хвилин поблизу вулиці Громадянської, неподалік будинку АДРЕСА_1 , був зупинений військовослужбовцями ОСОБА_4 , в якого при собі був зіп-пакет з речовиною білого кольору, зовні схожою на наркотичну.

Дізнавачем СД ВП № 3 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області 22 травня 2024 року в період часу з 22 години 09 хвилин до 23 години 14 хвилин поблизу вулиці Громадянської, неподалік будинку АДРЕСА_1 , оглянуто та вилучено зіп-пакет з речовиною білого кольору, який упаковано в експертний сейф-пакет WAR 0076575, мобільний телефон марки Samsung SM-G531H/PS, сірого кольору, який упаковано в паперовий експертний пакет.

ОСОБА_4 пояснив, що 22 травня 2024 року близько 18 години 00 хвилин йому в месенджері «Телеграм» написав його знайомий на ім`я ОСОБА_5 , із проханням з`їздити за «закладкою», за що останній поділиться з ним закладкою, після чого надіслав в месенджері «Телеграм» фотографію із позначеним місцем, де лежить «закладка». ОСОБА_4 погодився та поїхав забирати речовину, схожу на наркотичну.

23 травня 2024 року в період часу з 12 години 55 хвилин по 13 годину 07 хвилин оглянуто мобільний телефон марки Samsung SM-G531H/PS, сірого кольору та месенджер «Телеграм».

Постановою від 23 травня 2024 року вилучений мобільний телефон марки Samsung SM-G531H/PS, сірого кольору, визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні.

З огляду на те, що відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України вилучене майно являється речовими доказами по даному кримінальному провадженню, в подальшому при проведенні досудового розслідування необхідне стороні обвинувачення для проведення ряду процесуальних та слідчих (розшукових) дій, з метою запобігання можливості його знищення, пошкодження, зміни, приховування, відчуження, виникла необхідність накласти арешт з метою збереження майна відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Прокурор Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд клопотання за її відсутності.

Власник майна ОСОБА_4 належним чином повідомлений, в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

За змістом ст. 172 КПК України, неприбуття прокурора, власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Оскільки учасники кримінального провадження у судове засідання не з`явились, відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, доходить висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні сектора дізнання відділу поліції №3 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження за №0000194 від 23 травня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України.

Відповідно до протоколу огляду місця події від 22 травня 2024 року, 22 травня 2024 року в період часу з 22 години 09 хвилин до 23 години 14 хвилин старшим дізнавачем СД відділу поліції №3 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_6 , проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено: телефон Samsung.

Постановою старшого дізнавача СД відділу поліції №3 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 від 23 травня 2024 року, вилучене під час огляду 22 травня 2024 року в період часу з 22 години 09 хвилин до 23 години 14 хвилин місця події майно: мобільний телефон сірого кольору марки Samsung SM-G531H/PS, визнано речовим доказом по кримінальному провадженню №0000194 від 23 травня 2024 року.

Відповідно до абз. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

В передбачений кримінальним процесуальним законодавством строк стороною обвинувачення подано до суду клопотання про арешт майна.

Порядок тимчасового вилучення майна врегульовано у ст. 168 КПК України. Зокрема, відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час огляду.

За змістом ч. 1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу).

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні майно, вилучене під час проведення 22 травня 2024 року огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон сірого кольору марки Samsung SM-G531H/PS, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення в цій частині довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для арешту майна, з огляду на можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні.

Разом з цим, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку здійснюється шляхом зняття копії інформації, що міститься в таких електронних інформаційних системах або їх частинах, мобільних терміналах систем зв`язку, без їх вилучення.

Відповідно до абз. 2, 3, 4 ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку для вивчення фізичних властивостей, які мають значення для кримінального провадження, здійснюється лише у разі, якщо вони безпосередньо зазначені в ухвалі суду.

Забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

У разі необхідності слідчий чи прокурор здійснює копіювання інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, телекомунікаційних системах, інформаційно-телекомунікаційних системах, їх невід`ємних частинах. Копіювання такої інформації здійснюється із залученням спеціаліста.

Враховуючи вищевикладене, положення ст. 114, ст. 132, ч. 4 ст.173 КПК України, керуючись загальними засадами кримінального провадження, викладеними в ст. 7 КПК України, слідчий суддя, для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку, вважає необхідним зобов`язати слідчого за участю спеціаліста в строк до 27 серпня 2024 року зняти інформацію з мобільного телефону, який був вилучений 22 травня 2024 року під час проведення огляду місця події по кримінальному провадженню №0000194 від 23 травня 2024 року, після чого передати його на відповідальне зберігання власнику вказаного майна, попередивши його про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 169, 170, 171 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000194 від 23 травня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України, про арешт майна ? задовольнити.

Накласти арешт на майно із забороною відчуження, користування та розпорядження, яке було вилучено 22 травня 2024 року під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон сірого кольору Samsung SM-G531H/PS, власником якого є ОСОБА_4 - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Зобов`язати слідчого за участю спеціаліста в строк до 27 серпня 2024 року зняти інформацію з мобільного телефону сірого кольору Samsung SM-G531H/PS, який було вилучено 22 травня 2024 року під час огляду місця події по кримінальному провадженню № 0000194 від 23 травня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України, після чого передати його на відповідальне зберігання власнику вказаного майна, попередивши його про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.

Виконання ухвали у порядку ст.175 КПК України доручити слідчому та прокурору, що здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали складено та підписано 30 травня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1