УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , перевіривши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні за №0000046 від 17.01.2023, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 201, ч. 2 ст. 199, ч. 3 ст. 229 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні за №0000046 від 17.01.2023 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 201, ч. 2 ст. 199, ч. 3 ст. 229 КК України, в якому просив скасувати ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 30.11.2023 у справі № 761/42057/23 та зобов`язати уповноважену особу ГСУ СБ України повернути належне йому майно.

Перевіривши матеріали клопотання слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Згідно ч. 1 ст. 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Разом з тим, у своєму клопотання ОСОБА_2 просить скасувати не арешт, а ухвалу слідчого судді, якою було накладено арешт, що згідно приписів ч. 3 ст. 26 та ч. 1 ст. 174 КПК України не може розглядатися слідчим суддею чи судом першої інстанції, оскільки вони можуть вирішувати лише питання щодо скасування арешту на майно, накладеного на підставі відповідної ухвали. Водночас питання щодо скасування рішення суду про накладення арешту на майно відповідно до приписів п. 9 ч. 1 ст. 309 та ст. 392 КПК України розглядається апеляційним судом.

Суд зазначає, що пунктом 18 ч. 1 ст. 3 КПК України визначено, що слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду.

Відтак питання, які винесені заявником на розгляд слідчого судді у вказаному клопотанні не можуть бути предметом розгляду в порядку ст. 174 КПК України через призму здійснення ним судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, оскільки способи такого контролю обмежені визначеною кримінальним процесуальним законом процедурою (п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, ч. 5 ст. 21 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»), а слідчий суддя вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом (ст. 26 КПК України).

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно з ч.6 ст.9КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Беручи до уваги, що клопотання про скасування арешту майна подано без додержання вимог КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що таке клопотання слід повернути для усунення недоліків.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 170-174, 309, 372, 376 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні за №0000046 від 17.01.2023, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 201, ч. 2 ст. 199, ч. 3 ст. 229 КК України - повернути особі, яка його подала.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1