Справа №519/912/24
У Х В А Л А

28.06.2024 року м. Южне

Слідчий суддя Южного міського суду Одеської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Южне клопотання слідчого СВ ВП №4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.162, ч.4 ст.185 КК України

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Глобине Полтавської області, громадянина України, українця, з середньою освітою, не одруженого, не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та не маючого постійного місце проживання, відомості щодо судимості відсутні, зі слів раніше не судимого та є особою з інвалідністю ІІІ групи,

установив:

Слідчий СВ ВП №4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області звернувся до суду з вищевказаним клопотанням.

Вислухавши прокурора, слідчого, які підтримали вищевказане клопотання, підозрюваного, захисника підозрюваного, які заперечували проти задоволення клопотання, просили обрати запобіжний захід підозрюваному не пов`язаний з позбавленням волі, слідчий суддя дійшов наступного.

Судом встановлено, що слідчим відділенням поліції №4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000300, відомості про яке 26.06.2024 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.162, ч.4 ст.185 КК України.

Згідно матеріалів клопотання досудовим розслідуванням встановлено, що на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/22 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року строком на 30 діб.

На підставі Указів Президента України від 14.03.2022 № 133/2022, від 18.04.2022 № 259/2022, від 17.05.2022 № 341/2022, від 12.08.2022 № 573/2022, від 16.11.2022 № 757/2022, від 06.02.2023 № 58/2023, від 01.05.2023 № 254/2023, від 26.07.2023 № 451/2023, від 06.11.2023 № 734/2023, №3684/24 від 08.05.2024, які затверджені Законами України, які набрали чинності, строк дії воєнного стану в Україні безперервно продовжувався і продовжував діяти станом на 26.06.2024.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , постійно проживав в Україні і достовірно знав про дію в Україні воєнного стану.

Так, у період часу з 23.06.2024 по 26.06.2024, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлений, ОСОБА_5 перебував на ділянці місцевості по вулиці Першотравнева біля будинку АДРЕСА_2 , коли у нього виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна (крадіжку), вчинену в умовах воєнного часу.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , діючи умисно, із корисливих мотивів та переслідуючи мету незаконного збагачення, достовірно знаючи про дію в Україні воєнного стану, впевнившись, що за ним ніхто не спостерігає, а поряд відсутні сторонні особи, шляхом зламу вікна проник до будинку АДРЕСА_2 та таємно викрав бензинову газонокосилку жовтого кольору фірми «Machtz», сокиру, мийку високого тиску (кьорхер) жовто-чорного кольору фірми «Machtz», які належать потерпілій ОСОБА_8 та розпорядився викраденим майном на власний розсуд, чим спричинив ОСОБА_8 матеріальну шкоду у розмірі 15000 грн.

Надалі ОСОБА_5 з місця скоєння злочину зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Крім того, на початку травня 2024 року, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлений, ОСОБА_5 перебував за адресою: АДРЕСА_3 , де у нього раптово виник кримінально-протиправний намір на порушення недоторканності житла, шляхом незаконного проникнення на територію огородженої земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_3 , яка перебуває у власності ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2

Реалізуючи свій кримінально-протиправний намір на порушення недоторканності житла, а саме на незаконне проникнення до території вказаного будинку, ОСОБА_5 діючи з прямим умислом усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його наслідки та бажаючи їх настання, маючи намір спрямований на протиправне порушення недоторканості іншого володіння особи, порушення гарантованого права, передбаченого статтею 30 Конституції України щодо недоторканності житла чи іншого володіння особи, статтею 12 Загальної декларації прав людини та статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на недоторканість житла, без добровільного дозволу власника чи вмотивованого рішення суду, діючи без законних на те підстав, розуміючи, що вказане володіння йому не належить та дозволу власника на вхід до володіння особи він не мав, шляхом вільного доступу проник на територію будинку АДРЕСА_4 , та почав мешкати в вказаному будинку де 26.06.2024 його виявила мати власниці ОСОБА_9 .

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

ОСОБА_5 згідно протоколу про затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення був затриманий 26.06.2024 о 14.07 год., органом досудового розслідування 27.06.2024 повідомлений про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.162, ч.4 ст.185 КК України та йому 27.06.2024 надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується застосування запобіжного заходу.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

У судовому засіданні встановлено, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.162, ч.4 ст.185 КК України обґрунтовується протоколом проведення огляду місця події від 26.06.2024; протоколом проведення огляду місця події від 26.06.2024; протоколом проведення огляду місця події від 26.06.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 27.06.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 27.06.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 26.06.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 26.06.2024; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 від 26.06.2024; протоколом затримання особи в порядку ст.. 208 КПК України ОСОБА_5 від 26.06.2024; поясненнями ОСОБА_5 від 26.06.2024; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

На даній стадії процесу слідчий суддя позбавлений можливості аналізувати матеріали кримінального провадження та добуті органом досудового розслідування докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 з вчиненими кримінальними правопорушеннями підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами. Сукупність цих доказів дає підстави вважати, що підозра ОСОБА_14 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.162, ч.4 ст.185 КК України є обґрунтованою.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Як вбачається з клопотання, відповідно до вимог ч.1 ст.184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1-5 ч.1 ст.177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 .

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня ( ОСОБА_15 проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

Слідчий суддя дійшов висновку про доведеність існування ризику, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, про що свідчить вагомість доказів про вчинення ним інкримінованого кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного у їх сукупності, зокрема його вік та стан здоров`я, відсутність постійного місця мешкання, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, оскільки санкція ч.4 ст.185 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, вказаний злочин, відповідно до ст.12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів.

Крім того є ризик з боку підозрюваного ОСОБА_5 незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні та належну процесуальну поведінку підозрюваного зможе забезпечити лише найсуворіший запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Більш м`який запобіжний захід, у тому й числі у вигляді нічного домашнього арешту не зможе забезпечити мету застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно з п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи вимоги ч.4-5 ст.182 КПК України, тяжкість правопорушення за вчинення якого підозрюється ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає за необхідне визначити йому заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 01.01.2024 складає 60560 грн, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент до 25 серпня 2024 року, вважаю за необхідне відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на нього такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого СВ ВП №4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області, прокурора або до суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає або перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання слідчому СВ ВП № 4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Відповідно до ч.4 ст.202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває ОСОБА_5 відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Згідно з ч.1 ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Відповідно до ч.2 ст.197 КПК України строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що клопотання слідчого СВ ВП № 4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.162, ч.4 ст.185 КК України ОСОБА_5 підлягає задоволенню, оскільки слідчий суддя вважає, що ОСОБА_5 обґрунтовано пред`явлена підозра у скоєнні кримінальних правопорушень, одне з яких є тяжким, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі, він не має міцних соціальних зв`язків, постійного місця проживання, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше правопорушення, впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, в зв`язку з чим до нього необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді взяття під варту, визначивши йому розмір застави.

Враховуючи наведене та керуючись ст.176-178, 182-187, 193-194, 196-197, 202, 205, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання слідчого СВ ВП №4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.162, ч.4 ст.185 КК України ОСОБА_5 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят днів, в межах строку досудового слідства, обчислюючи строк тримання під вартою з моменту його затримання, тобто з 26 червня 2024 року.

Строк дії ухвали до 25 серпня 2024 року.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Взяти підозрюваного ОСОБА_5 під варту у залі суду.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 01.01.2024 складає 60560 грн, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого СВ ВП №4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області, прокурора або до суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає або перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання слідчому СВ ВП №4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розміру, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Територіального управління державної судової адміністрації України в Одеській області коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Одеського слідчого ізолятора негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого СВ ВП №4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області, прокурора Доброславської окружної прокуратури Одеської області та слідчого суддю Южного міського суду Одеської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що якщо він, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Южного міського суду

Одеської області ОСОБА_1