Справа № 467/510/24
Провадження № 1-кс/467/69/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12.04.2024 року Слідчий суддя Арбузинського районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Арбузинка клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання підозрюваному

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю

м. Южноукраїнськ Миколаївської області, громадянину України, раніше не судимому, зареєстрованому та проживаючому за адресою:

АДРЕСА_1 , який на момент вчинення кримінального правопорушення проходив військову службу на посаді радіотелефоніста військової частини НОМЕР_1 , у військовому званні «солдат»

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ відділення поліції № 1 ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Миколаївської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно підозрюваного ОСОБА_4 , мотивуючи своє прохання тим, що останній підозрюється у тому, що він, будучи військовослужбовцем по мобілізації та проходячи військову службу на посаді радіотелефоніста військової частини НОМЕР_1 , 11.04.2024 року в темний час доби, а саме: у період з 0 годин по 02 години 36 хвилин ранку, більш точного часу в ході проведення досудового розслідування не встановлено, в порушення вимог п.п. 2.9 «а» Правил Дорожнього руху України, керуючи автомобілем марки «OPEL VECTRA», реєстраційний номер НОМЕР_2 в стані алкогольного сп`яніння та рухаючись по автодорозі М13 Кропивницький-Платонове в межах Первомайського району Миколаївської області в напрямку від с. Воєводське Первомайського району до м. Кропивницький, на відстані 1350 метрів від повороту на с. Воєводське Первомайського району Миколаївської області, в порушення вимог п.п. 1.3, 2.3 «б», 2.9 «а» та 12.1 Правил Дорожнього руху України, а саме: будучи зобов`язаним знати і неухильно виконувати вимоги цих правил, проявив неуважність, не стежив за дорожньою обстановкою, відповідно не реагував на її зміни, під час вибору в установлених межах безпечної швидкості руху, не врахував дорожню обстановку, допустив виїзд керованого ним транспортного засобу за межі проїжджої частини у прилеглий праворуч кювет з подальшим його перекиданням. Внаслідок вказаної ДТП пасажир даного транспортного засобу ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , отримав тілесні ушкодження у вигляді закритого перелому дужки та поперечного відростка С4 хребця справа, ЗЧМТ, струсу головного мозку, які відносяться до тілесних ушкоджень середньої тяжкості, по ознакам тривалого розладу здоров`я, строком більше 21-го дня та відсутності небезпеки для життя.

11.04.2024 року слідчим СВ ВП №1 Первомайського РВП ГУПН в Миколаївській області ОСОБА_9 в рамках кримінального провадження № 0000046 від 11.04.2024 року о 14 годині 05 хвилин підозрюваний ОСОБА_4 затриманий в порядку ст. 208 КПК України.

11.04.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України: порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, що спричинило потерпілому середньої тяжкості тілесне ушкодження.

Необхідність обрання саме такого запобіжного заходу прокурор обґрунтовує наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, наявністю ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний може вчинити дії, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування у зв`язку з тим, що підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до 3 років без можливості звільнення від його відбування. Тяжкість можливого покарання у разі доведення його винуватості у передбаченому законом порядку є тим фактором, що дає підстави вважати, що останній з метою уникнути його може змінити своє місце проживання, внаслідок чого подальше притягнення його до відповідальності буде неможливим. Знаючи місце проживання свідків, може незаконно впливати на них. Ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином полягає у тому, що підозрюваний на даний час є військовослужбовцем та, використовуючи воєнний стан та свій стан, може зловживати ним, зокрема не з`являтись або невчасно з`являтися до органів досудового розслідування або суду, тим самим затягуючи досудове розслідування.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання.

Підозрюваний та захисник не заперечували проти задоволення клопотання.

Вислухавши думки учасників процесу, вивчивши матеріали справи, слідчий суддя прийшов до наступного.

11.04.2024 року слідчим СВ ВП №1 Первомайського РВП ГУПН в Миколаївській області ОСОБА_9 в рамках кримінального провадження № 0000046 від 11.04.2024 року о 14 годині 05 хвилин підозрюваний ОСОБА_4 затриманий в порядку ст. 208 КПК України.

11.04.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України: порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, що спричинило потерпілому середньої тяжкості тілесне ушкодження.

У відповідності до частин 1, 2 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, якими є запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

При цьому, відповідно до ст.132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно норм ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, визначені п. п.1 - 3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст.178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п.п. 1 - 11 частини 1 вказаної статті.

Так, відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчому судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Із аналізу практики Європейського суду з прав людини можна виділити такі критерії стандарту доказування «обґрунтована підозра»:

- існування фактів та інформації, які дали змогу переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення;

- факти, якими обґрунтовується підозра можна «розумно» вважати такими, що підпадають під ознаки правопорушення за законом про кримінальну відповідальність;

- обґрунтованість підозри не може встановлюватися inabstracto або ґрунтуватися на суб`єктивних припущеннях, а має підкріплюватися конкретними доказами в кримінальному провадженні;

- стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду місця дорожньо-транспортної пригоди з додатками до нього від 11.04.2024 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ; довідкою, виданою КНП «Первомайська ЦМБ»; мультиспіральною комп`юторною томографією шийного відділу хребта № 02345 від 11.04.2024 року; протоколами допиту свідків: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 , протоколом слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_4 , постановою про визнання речовим доказом від 11.04.2024 року.

Наведені докази у сукупності з іншими документами, що були додані до клопотання формують у слідчого судді внутрішнє переконання щодо причетності ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється органом досудового розслідування.

Щодо доводів сторони обвинувачення про існування ризиків, що підозрюваний ОСОБА_4 переховуватиметься від слідства та суду, перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином або буде впливати на свідків, слід зазначити наступне.

Оцінюючи можливість впливу на свідків слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч.ч.1, 2 ст.23, ст.224 ПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч.4 ст.95 КПК України).

За таких обставин слідчий суддя вважає, що вказаний ризик має місце на даному етапі розслідування.

Також слідчий суддя вважає, що існує ризик переховуватися від органів досудового розслідування у зв`язку з тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до 3 років без можливості звільнення від відбування покарання на підставі ст. 75 КК України. Відтак, тяжкість покарання, яке може бути призначене підозрюваному в разі доведення його винуватості можна розглядати як таку обставину, що може спонукати до втечі.

Крім цього, слідчий суддя погоджується з слідчим з тим, що існує ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, який полягає у тому, що підозрюваний на даний час є військовослужбовцем та, використовуючи воєнний стан та свій стан, може зловживати ним, зокрема не з`являтись або невчасно з`являтися до органів досудового розслідування або суду, тим самим затягуючи досудове розслідування.

Таким чином, ризики, зазначені слідчим у клопотанні, передбачені п.п. 1, 3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає доведеними.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

У ході судового розгляду даного клопотання досліджено докази щодо соціальних зв`язків підозрюваного, а також докази, які характеризують особу останнього, у відповідності до яких підозрюваний є військовослужбовцем, має постійне місце проживання, раніше не судимий, на обліках лікарів нарколога та психіатра не перебуває, за місцем проживання характеризується позитивно.

Згідно положень ч.1 ст.179 КПК України, особисте зобов`язання є найменш обтяжливим серед запобіжних заходів, передбачених КПК України, та полягає у покладенні на підозрюваного зобов`язання виконувати покладені на нього судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Оскільки, прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри та існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя, з урахуванням тяжкості кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , характеру та обставин справи, особи підозрюваного, приходить висновку про наявність підстав для обрання останньому запобіжного заходу у вигляді у вигляді особистого зобов`язання з метою досягнення мети кримінального провадження, а також забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

На підставі викладеного слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання підозрюваному ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді особистого зобов`язання з покладенням на нього на строк до 10 червня 2024 року наступних обов`язків:

1) прибувати до слідчого, яким проводиться досудове розслідування у даному кримінальному провадженні, а також прокурора, який здійснює процесуальне керівництво, по першій вимозі для проведення слідчих чи процесуальних дій;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

3) утримуватися від спілкування з свідками у кримінальному провадженні.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Миколаївської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3

Повний текст ухвали проголошений 15 квітня 2024 року о 8 годині.

Слідчий суддя ОСОБА_1