Справа № 592/3765/23
Провадження № 1-кп/592/245/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2024 року м.Суми

Ковпаківський районний суд м. Суми в складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 та ОСОБА_4 за ч. 3, 4 ст. 190 КК України (в ред. ЗУ № 2617-VIII від 22.11.2018) у кримінальному провадженні №0000116 від 16.07.2022

з участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

захисників адвокатів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

установив:

В провадженні Ковпаківського районного суду м.Суми перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 та ОСОБА_4 за ч. 3, 4 ст. 190 КК України (в ред. ЗУ № 2617-VIII від 22.11.2018). У судове засідання прокурором подане клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Клопотання обґрунтоване тим, що останній обвинувачується у вчиненні умисних тяжких та особливо тяжких злочинів та існують ризики, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти заявленим ризикам.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Обвинувачені і захисники заперечували проти задоволення клопотання, оскільки обвинувачений має намір стати військовослужбовцем та вже відбуває покарання у виді позбавлення волі, а тому заявлені прокурором ризики відсутні. Крім того, запропонований прокурором розмір застави є непомірним.

Заслухавши думку прокурора, обвинуваченого та його захисника, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

ОСОБА_3 , є обвинуваченим у кримінальному провадженні і обґрунтованість цього обвинувачення може бути вирішена виключно при ухваленні судом першої інстанції вироку, яким закінчується кримінальне провадження, а тому на даному етапі судового розгляду суд не уповноважений давати оцінку доказам і може вирішувати питання тільки щодо наявності передбачених ч. 1 ст. 177 КПК ризиків та запобіжного заходу, необхідного для їх запобігання.

Суд вважає, що наявні достатні підстави вважати, що існує ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки розуміння обвинуваченим тяжкості обвинувачення та покарання, яке йому загрожує, відсутність у нього достатньо міцних соціальних зв`язків та постійного місця роботи, дає підстави вважати, що він може вчиняти дії направлені на уникнення кримінального покарання шляхом переховування від суду.

Наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України підтверджується тим, що інший обвинувачений в даному злочині є знайомим ОСОБА_3 та у разі перебування на волі останній може незаконно виливати на потерпілих та іншого обвинуваченого шляхом вмовлянь, погроз застосування фізичної сили та здійснення психологічного тиску.

Ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України, тобто ризик вчинення обвинуваченим ОСОБА_3 іншого кримінального правопорушення, є обґрунтованим, оскільки відсутність у обвинуваченого офіційного та стабільного джерела доходу, неодноразове притягнення до кримінальної відповідальності, в тому числі за вчинення умисних корисливих злочинів, у тому числі в умовах ізоляції від суспільства, свідчить про реальне існування ризику вчинення ОСОБА_3 іншого кримінального правопорушення. Вказаний ризик є домінуючим.

Отже, в даному кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до особи одного із запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України.

Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою обрання запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам визначеним у п. п. 1 - 5 ч. 1 вказаної норми права.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Згідно з п.5 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути обрано до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених в ст.177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі і ті, які зазначені в ч.1 ст.178 КПК України.

Так, ОСОБА_8 є особою середнього віку, скарг на стан здоров`я не висловлював, не працює, раніше судимий переважно за злочини проти власності, відбуває покарання у виді позбавлення волі за вироком Білопільського міськрайоного суду м. Суми від 14.01.2021, кінець строку припадає на 12.07.2024 (т. 2 а.п. 109), і саме після закінчення цього строку різко підвищується ймовірність реалізації встановлених ризиків.

Доводи сторони захисту про неможливість застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою під час відбування покарання у виді позбавлення волі є безпідставними, оскільки відразу після відбуття покарання ОСОБА_3 отримає можливість реалізувати встановлені ризики. Крім того не виключена можливість його умовно-дострокового звільнення до відбуття покарання.

Також безпідставними є і доводи ОСОБА_3 про необхідність застосування до нього вимог ст. 616 КПК України, оскільки згідно з її вимогами відповідне клопотання подається прокурору і за результатами розгляду клопотання, прокурор має право звернутися до слідчого судді або суду, який розглядає кримінальне провадження, з клопотанням про скасування цій особі запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

Зважаючи на викладене та відсутність даних про те, що більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою зможе забезпечити правомірну процесуальну поведінку обвинуваченого, суд вважає необхідним застосувати до ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів за перелічених вище причин не зможе запобігти ризикам, передбаченим п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

При цьому згідно вимог ч.3 ст. 183 КПК України, враховуючи майновий стан підозрюваного та ступінь ризику реалізації встановлених ризиків слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обов`язків в мінімальному розмірі, визначеному п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, як про це просив прокурор.

Керуючись ст. 176 - 178, 182, 183, 193 - 197, 315 КПК України,

постановив:

Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 задовольнити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою до 17.08.2024 включно.

Визначити розмір застави 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242240 гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_3 прибувати до суду за першою вимогою та покласти на нього на строк до 17.08.2024 включно `язки передбачені ч.5 ст.194 КПК обов`язки:

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу прокурора або суду;

-повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

-утримуватися від спілкування з ОСОБА_9 ;

-носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_3 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Роз`яснити заставодавцю, що обвинувачений ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого злочину, за які передбачене законом покарання у виді позбавленням волі на строк до дванадцяти років, та попередити його про обов`язки із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом до слідчого, прокурора, суду, а також про наслідки не виконання цих обов`язків.

Покласти на заставодавця наступні обов`язки: забезпечувати належну поведінку обвинуваченого; забезпечувати явку, належно повідомленого обвинуваченого до слідчого, прокурора, суду; повідомлення слідчого, прокурора, та суд про причини неявки обвинуваченого. Зобов`язати заставодавця забезпечити виконання обвинуваченим, покладених на нього обов`язків щодо повідомлення слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або перебування.

Попередити заставодавця, що в разі невиконання покладених на нього та самого обвинуваченого обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору та направити уповноваженій службовій особі Сумського слідчого ізолятору.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Суддя ОСОБА_1