Справа № 302/325/24
Провадження № 1-кс/302/85/24
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18.03.2024 рокусмт.Міжгір`я
Слідчий суддя Міжгірського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , заступника начальника СВ ВП № 2 ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання заступника начальника СВ відділення поліції № 2 Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 , яке погоджене з прокурором Міжгірського відділу Хустського окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно:
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Лозянське Міжгірського району Закарпатської області, громадянина України, зі слів має середньо-спеціальну освіту, одруженого, на утриманні має двох неповнолітніх дітей, не працюючого, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , зі слів фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
В С Т А Н О В И В :
18.03.2024 року до слідчого судді Міжгірського районного суду Закарпатської області звернувся заступник начальника СВ відділення поліції № 2 Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 з клопотанням, яке погоджене прокурором Міжгірського відділу Хустської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 .
У поданому клопотанні слідчий ОСОБА_4 зазначає, що СВ ВП № 2 Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.289 КК України та в ході досудового слідства встановлено, що 17 березня 2024 року близько о 21-20 год., ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння та знаходячись на вулиці Гагаріна, неподалік від АЗС «Авіас», що знаходиться в смт.Міжгір`я Хустського району Закарпатської області, з метою заволодіння транспортним засобом, який на праві приватної власності належить ОСОБА_8 , в той час як останній залишив транспортний засіб з ввімкненим двигуном та відкритими дверима, шляхом вільного доступу, сів за кермо без законного на те дозволу власника та умисно заволодів транспортним засобом автомобілем «Renault» моделі «Kangoo», реєстраційний знак НОМЕР_1 , середня вартість якого з урахуванням зносу, згідно висновку експерта про вартість об`єкта від 18.03.2024 року становить 132320 грн., після чого поїхав з місця події в напрямку тимчасового місця проживання в с.Лозянське Хустського району Закарпатської області, де залишив автомобіль на вулиці напроти місця проживання, та своїми умисними діями спричинив потерпілому ОСОБА_8 матеріальну шкоду на суму 132320,00 гривень.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.289 КК України, що кваліфікується як: незаконне заволодіння транспортним засобом.
Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 підтверджується зібраними матеріалами досудового розслідування, зокрема: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію ОСОБА_8 від 17.03.2024 року; протоколом огляду місця події від 17.03.2024 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 18.03.2024 року; протоколом допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 від 18.03.2024 року; висновком експерта про вартість об`єкта оцінки по заподіянню шкоди від 18.03.2024 року; показами підозрюваного ОСОБА_5 від 18.03.2024.
Та слідчий вказує, що в ході досудового слідства встановлено достатність доказів для підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.289 КК України.
Під час обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 , згідно п.п.1,3,4 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий просить враховувати наступні ризики, а саме те, що злочин, у якому підозрюється ОСОБА_5 передбачений ч.1 ст.289 КК України, є умисним нетяжким кваліфікованим злочином, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до п`яти років; наявність вагомих доказів, які підтверджують вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.289 КК України, які наведені та наявні в матеріалах кримінального провадження; відсутність у підозрюваного постійного місця роботи, що дає стороні обвинувачення вважати, що ОСОБА_5 продовжуватиме вчиняти інші умисні корисливі, однорідні злочини, спрямовані на протиправне збагачення, що підтверджено документально довідкою про судимість від 18.03.2024 року, де вказано, що ОСОБА_5 вже притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України з призначенням йому покарання у виді обмеження волі строком 1 рік 3 місяці, виконання якого зупинено до закінчення касаційного розгляду, відповідно до ухвали Верховного суду України від 19.01.2023 року, при цьому на шлях виправлення ОСОБА_5 не став, а вчиняє новий умисний злочин; розмір майнової шкоди. завданої протиправними діями ОСОБА_5 на загальну суму 132 320,00 (сто тридцять дві тисячі триста двадцять гривні 00 коп.).
У зв`язку із викладеним, слідчий вважає, що існують ризики порушення підозрюваним ОСОБА_5 процесуальних обов`язків, передбачених ст.177 КПК України, а саме: пункт 1 ч.1 ст.177 КПК України: підозрюваний ОСОБА_5 з метою уникнення покарання може переховуватися від слідства та суду; - пункт 3 ч.1 ст.177 КПК України: підозрюваний, перебуваючи без заходів забезпечення кримінального провадження і покладених на нього процесуальних обов`язків, може незаконно впливати на свідків, які безпосередньо проживають в одному селищі, що і підозрюваний, шляхом умовлянь, залякувань, погроз, не виключаючи підкупу останніх, з метою відмови їх від показань, зміни показань; - п. 4 ч.1 ст.177 КПК України: перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Враховуючи вищевикладене, а також те, що ОСОБА_5 вчинив нетяжкий злочин, слідчий зазначає, що є підстави вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, не забезпечать належної поведінки підозрюваного та не нададуть можливості уникнути вказаних ризиків. Та слідчий вважає, що такого запобіжного заходу як цілодобовий домашній арешт буде достатньо для забезпечення виконання ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків. У зв`язку з чим, просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 саме такий запобіжний захід у виді домашнього арешту, на строк 60 діб.
В судовому засіданні заступник начальника СВ ВП № 2 ОСОБА_4 підтримав подане клопотання за викладеними у ньому підставами та просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 цілодобовий домашній арешт, на строк 60 діб, без використання електронних засобів контролю.
Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав подане слідчим клопотання за наведеними у клопотанні підставами, просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 цілодобовий домашній арешт, та врахувати ті обставини, що кримінальне правопорушення вчинене ОСОБА_5 у нічний час, та в стані алкогольного сп`яніння, та вважає, що інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки підозрюваного та не дадуть можливості уникнути ризиків, наведених у клопотанні.
Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_6 проти клопотання слідчого заперечують частково, просять застосувати ОСОБА_5 домашній арешт у нічний час, а саме з 20 години до 07 години наступного дня, посилаючись статус підозрюваного, який має незадовільний стан здоров`я у зв`язку з проходженням військової служби, є особою з інвалідністю Ш групи безстроково,проживає з дружиною та малолітньою дитиною, яка знаходиться у відпустці по догляду за сином ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а тому є необхідність відлучатися з будинку для забезпечення сім`ї продуктами харчування.
Вислухавши пояснення та думку слідчого і прокурора, які підтримали заявлене клопотання та просять клопотання задовольнити за підставами, викладеними у ньому, думку підозрюваного ОСОБА_5 , та його захисника адвоката ОСОБА_6 , які частково погоджуються з клопотанням та просять обрати нічний домашній арешт, та дослідивши додані до клопотання матеріали та проаналізувавши докази на обґрунтування клопотання у їх сукупності, додатково надані в судовому засіданні стороною захисту характеризуючи матеріали, вважаю, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.
В силу ст.ст.131,132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до положень ст.ст.177,178 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що: 1) підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1); підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (частина 2).
Згідно приписів ст.181 КПК України - домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.
Відповідно до положень ч.ч. 1, 2, 4 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачений статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчим у клопотанні та доданих до нього документах, та прокурором в судовому засіданні доведено наявність на теперішній час обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.289 КК України.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 §1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» останній зазначив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої особу взято під варту.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року» термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fох, Campbell and Hartley v. the United Kingdom), п. 32, Series A, № 182).
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Отже, на початковій стадії розслідування слідчий суддя, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.
Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, то на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів слідчий суддя визначає, що причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього запобіжного заходу.
Наявні у провадженні докази вказують на обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому злочину, у об`ємі як вимагає Закон, на момент вирішення питання про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, виходячи із критеріїв «розумної підозри», тобто наявності фактів і іншої інформації, яка могла б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_5 міг вчинити злочин, оскільки підтверджується наданими стороною обвинувачення матеріалами, детальний перелік яких міститься у клопотанні, та долученими до нього доказами.
Так, ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.289 КК України, який згідно ст.12 КК України відноситься до категорії нетяжких злочинів, та згідно санкції даної статті передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років. Вказане дає підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового слідства і суду, а також продовжити скоювати інші кримінальні правопорушення, тобто наявні ризики, передбачені п.п.1,3,4 ст.177 КПК України. При цьому, слідчий суддя враховую репутацію підозрюваного ОСОБА_5 , який офіційно ніде не працевлаштований, суспільно-корисною працею не займається,є особою з інвалідністю ІII групи внаслідок війни, має на утриманні двох малолітніх дітей: ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , має постійне місце реєстрації та визначне місце фактичного проживання, за яким характеризується позитивно, на диспансерному обліку у лікарів нарколога та психіатра ОСОБА_5 не перебуває, раніше не судимий, однак раніше притягувався до кримінальної відповідальності за ч.1 ст.296 КК України, кримінальне провадження закрито на підставі ст.45 КК України.
18.03.2024 року о 00-40 год. ОСОБА_5 затриманий в порядку ст..208 КПК України, що вбачається з протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 18.03.2024 року.
Отже, з огляду на зазначені вище обставини, на думку слідчого судді, застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, не є обтяжливим для ОСОБА_5 , не обмежить права підозрюваного на утримання сім`ї та не позбавить права забезпечення побутових потреб, оскільки ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, за специфікою роботи має можливість працювати вдома, що безпосередньо підтвердив обвинувачений в залі суду, проживає з дружиною, тещею та тестем, які працюють, є підприємцями, у зв`язку з чим, слідчий суддя вважає, що пропорційним тому ступеню небезпеки, ризики якого існують у кримінальному даному провадженні, а також тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування, є запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Вказаний запобіжний захід, на думку слідчого судді, забезпечить швидке та повне проведення досудового розслідування, а також виконання ОСОБА_5 процесуальних обов`язків, з метою чого, слідчий суддя вважає за доцільне покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.
З урахуванням встановлених слідчим суддею обставин з покладенням на підозрюваного обов`язків, цілодобовий домашній арешт цілком забезпечує мету застосування запобіжних заходів та повною мірою може запобігти наявним ризикам кримінального провадження без надмірного втручання в повсякденний спосіб життя підозрюваного ОСОБА_5 .
Отже, слідчий суддя вважає, що такий запобіжний захід як цілодобовий домашній арешт зможе забезпечити дотримання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, які є доцільними, достатніми та такими, що відповідають меті їх застосування. При цьому, не порушують прав підозрюваного, гарантованих ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, та не суперечать практиці Європейського суду з прав людини.
Тому, слідчий суддя приходить до висновку про те, що клопотання заступника начальника СВ ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 у виді цілодобового домашнього арешту, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження, є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню за вищенаведеними підставами.
Керуючись ст.ст.132,176-179,181,184,193-196,532 КПК України, слідчий суддя -
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання заступника начальника СВ відділення поліції № 2 Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_15 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задовольнити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту строком на шістдесят днів.
Покласти на ОСОБА_5 обов`язки, відповідно до ч.5 ст.194 КПК України, а саме:
- по першому виклику прибувати до СВ відділення поліції № 2 Хустського районного управління поліції ГУ НП в Закарпатській області, та Міжгірського відділення Хустської окружної прокуратури та/або суду на визначений день та час;
- заборонити покидати житлове приміщення за місцем свого фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_2 ;
- здати на зберігання до Міжгірського відділу ГУДМС в Закарпатській області паспорт громадянина України для виїзду за кордон серії НОМЕР_2 та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
- утриматися від спілкування зі свідками, експертами, спеціалістами та потерпілим у даному кримінальному провадженні;
- без застосування електронних засобів контролю.
Строк домашнього арешту відраховувати з 18 березня 2024 року.
Строк дії ухвали про тримання ОСОБА_5 під домашнім арештом - до 16 травня 2024 року включно, або зміни запобіжного заходу, відповідно до положень глави 18 § 1 КПК України.
Виконання ухвали слідчого судді покласти на ВП № 2 Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області.
Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на заступника начальника СВ відділення поліції № 2 Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 , процесуального прокурора ОСОБА_3 .
Копію ухвали слідчого судді направити до Відділення поліції № 2 Хустського районного управління поліції поліції ГУ НП в Закарпатській області - для виконання та негайно вручити підозрюваному ОСОБА_5 , для відома.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя

Міжгірського районного суду

Закарпатської області ОСОБА_16