Справа № 191/2163/24
Провадження № 1-кс/191/410/24
У Х В А Л А

іменем України

17 травня 2024 року м. Синельникове

Слідчий суддя Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м.Синельникове клопотання слідчого СВ Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Синельниківської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, посилаючись на те, що 29.04.2024 року, невстановлена особа в порушення вимог Лісового кодексу України, ст. 12 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» та порядку спеціального використання лісових ресурсів, затверджених Постановою КМУ «Про регулювання питань щодо використання лісових ресурсів» від 23.07.2007 за № 761, умисно всупереч встановленому порядку заготівлі деревини, незаконно, без передбаченого законом дозволу здійснила вирубку дерев в лісопосадці розташованій неподалік с. Романівка, Синельниківського району, Дніпропетровської області, у зв`язку з чим заподіяно істотну шкоду навколишньому природному середовищу.

За даним фактом розпочато досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000353, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

В ході огляду місця події 29.04.2024 року в період часу з 23-40 год. по 00-00 год., між селами с. Майське та с. Романівка, Синельниківського району, Дніпропетровської області виявлено 8 шт. пнів дерев, діаметром:1-47 см., 2-38 см., 3-40 см., 4-36 см., 5-22 см., 6-38 см., 7-37 см., 8-55 см., поряд з якими знаходились фрагменти пиляної деревини різного діаметру та довжини в кількості 250 шт., та одна бензинова пила «Shtil».

Таким чином слідує, що фрагменти пиляної деревини різного діаметру та довжини в кількості 250 шт., та бензинова пила «Shtil», які являються знаряддям та предметом вчинення кримінального правопорушення і згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, мають значення речових доказів у кримінальному провадженні.

За результатами огляду до Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області вилучено фрагменти пиляної деревини різного діаметру та довжини в кількості 250 шт., та бензинова пила «Shtil».

Слід зазначити, що вказані бензинова пила «Shtil», є предметом, який являється знаряддям вчинення кримінального правопорушення, а фрагменти пиляної деревини різного діаметру та довжини в кількості 250 шт., є об`єктами кримінально-протиправних дій, згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, мають ознаки речових доказів у кримінальному провадженні, у зв`язку з чим 30.04.2024 слідчим винесено відповідну постанову.

Враховуючи вищевикладене, орган досудового слідства обґрунтовано вважає, що фрагменти пиляної деревини різного діаметру та довжини в кількості 250 шт., є знаряддям кримінального правопорушення в рамках кримінального провадження № 0000353.

Слідчий просить накласти арешт на майно у вигляді заборони на користування та відчуження виявленого та тимчасово вилученого під час огляду місця події від 29.04.2024 року, а саме на фрагменти пиляної деревини різного діаметру та довжини в кількості 250 шт., та бензинову пилу «Shtil», з метою належного зберігання речових доказів стороною кримінального провадження та проведення відповідних експертиз.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Від слідчого та прокурора надійшли заяви про розгляд клопотання без їх участі.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання та дослідивши додані до нього документи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.

В судовому засіданні не було встановлено порушення слідчим вимог ст.ст. 167, 168, 171 КПК України.

Як вбачається з матеріалів клопотання фрагменти пиляної деревини різного діаметру та довжини в кількості 250 шт., та бензинову пилу «Shtil», визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000353, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України та передані на зберігання до камери зберігання речових доказів Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області. Тому, з метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування, виникає необхідність у накладенні арешту на зазначене майно.

При цьому, арешт майна з підстав, передбачених ч. 2 ст. 170 КПК України, по суті являє собою форму забезпечення доказів, є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні та не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Слідчий суддя, врахувавши ці положення закону та обставини кримінального провадження, а саме те, що існує необхідність у забезпеченні збереження вилученого майна, вважає, що клопотання слідчого, слід задовольнити,

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 98, 167, 168, 170-173 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Синельниківської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна, задовольнити.

Накласти арешт на майно у вигляді заборони на користування та відчуження виявленого та тимчасово вилученого під час огляду місця події від 29.04.2024 року, а саме на фрагменти пиляної деревини різного діаметру та довжини в кількості 250 шт., та бензинову пилу «Shtil», з метою належного зберігання речових доказів стороною кримінального провадження та проведення відповідних експертиз.

Арешт майна також може бути скасовано повністю або частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосування цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі в п`ятиденний строк з дня її проголошення апеляційної скарги.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя ОСОБА_1