КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ

Київського апеляційного суду в складі:

головуючого суддіОСОБА_1 ,
суддів при секретарі судового засіданняОСОБА_2 , ОСОБА_3 ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві 11 липня 2024 року апеляційні скарги прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 та захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_7 , та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, на ухвалу слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 16 травня 2024 року, відносно,

ОСОБА_7 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, перебуваючої у фактичних шлюбних відносинах, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, працюючої, фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , та зареєстрованої у АДРЕСА_2 ,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, -

за участі: прокурора захисника підозрюваної ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7

ВСТАНОВИЛА:

Вказаною ухвалою частково задоволено клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУ НП у м. Києві ОСОБА_8 та застосовано до ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді застави у межах 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 302 800 грн., та покладено обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, строком до 05 липня 2024 року.

Не погоджуючись з таким рішенням, прокурор ОСОБА_5 та захисник ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_7 , кожен окремо, подали апеляційні скарги, в яких просили ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу.

Зокрема, прокурор просив задовольнити клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді застави у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 908 400 гривень з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Захисник просив поновити строк на апеляційне оскарження та відмовити у задоволенні клопотання слідчого.

Щодо строку на апеляційне оскарження захисник зазначив, що на момент подання апеляційної скарги, повний текст оскаржуваного рішення стороні захисту не вручено, апеляційну скаргу направлено поштою 27 травня 2024 року. З цих підстав, просив поновити строк на апеляційне оскарження.

Захисник вважає, що підозра є необгрунтованною, з огляду на те, що описана загальна ціна робіт, в тому числі покрівельного матеріалу, визначена тендером.

Також зазначає про необгрунтованність обов`язку покладеного на ОСОБА_7 у виді заборони спілкування із свідками, оскільки органом досудового розслідування не визначено, а підозрюваній не відомо, хто є свідками у даному провадженні.

Прокурор у своїй апеляційній скарзі зазначає про незаконність оскаржуваної ухвали, через невідповідність висновків суду фактичним обставинам провадження та істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.

Звертає увагу на те, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, що підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами.

Прокурор вважає, що до ОСОБА_7 необхідно застосувати запобіжний захід у виді застави у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімум для працездатних осіб що становить 908 400 гривень, оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Зокрема, підозрювана може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; переховуватися від органів досудового розслідування та суд; знищити, сховати бо спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Заслухавши доповідь судді, доводи прокурора, який просив задовольнити апеляційну скаргу сторони обвинувачення та заперечив щодо апеляційної скарги сторони захисту, доводи захисника та підозрюваної, які заперечили щодо апеляційної скарги прокурора та просили задовольнити апеляційну скаргу сторони захисту, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що вони не підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Згідно з вимогами ст. 395 КПК України, ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення, а у випадку якщо ухвалу суду було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Згідно з висновком Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного суду, який викладено у постанові від 27 травня 2019 року у справі № 461/1434/18, у випадку коли слідчий суддя з посиланням на ч. 2 ст. 376 КПК України постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив у інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали. Разом з цим, у випадку необізнаності у заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК України.

Згідно з висновком Касаційного кримінального суду Верховного Суду, що викладений у постанові від 02 березня 2018 року, процесуальний строк може бути поновлено за умови його пропуску з поважних причин, а поняття поважності причин пропуску строків є оціночним і його вирішення покладається на розсуд суду.

У клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження сторона захисту зазначає, що на момент подання апеляційної скарги, повний текст оскаржуваного рішення стороні захисту не вручено, апеляційну скаргу направлено поштою 27 травня 2024 року. Колегія суддів вважає, що з наведених підстав строк на апеляційне оскарження підлягає поновленню.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, СВ УП в метрополітені ГУ НП у м. Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 21 грудня 2022 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000494 , за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 КК України.

10 травня 2024 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

15 травня 2024 року слідчий СВ УП в метрополітені ГУ НП у м. Києві ОСОБА_8 звернувся до Подільського районного суду м. Києва з клопотанням про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді застави, що складає 300 розмірів прожиткового мінімум для працездатних осіб та становить 908 400 гривень.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 16 травня 2024 року клопотання слідчого задоволено частково, та застосовано до ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді застави у межах 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 302 800 грн., та покладено обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, строком до 05 липня 2024 року.

Колегія суддів погоджується із прийнятим рішенням слідчого судді, вважає його законним, вмотивованим, та обґрунтованим з наступних підстав.

Перевіряючи законність прийнятого рішення слідчим суддею, колегія суддів враховує практику Європейського суду з прав людини та дотримання ним вимог КПК України, які регулюють норми застосування запобіжного заходу.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу слідчий суддя врахував не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені ст. 178 КПК України (ч. 1 ст. 178 КПК України).

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею враховано вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_7 у разі визнання її винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється.

Як вбачається з ухвали слідчого судді та журналу судового засідання, на основі наданих слідчим матеріалів, які обґрунтовують клопотання, слідчий суддя дослідив клопотання і матеріали, які його обґрунтовують та встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого їй злочину мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, якими є фактичні обставини, наведені у клопотанні слідчого з доданими до нього матеріалами.

Враховуючи те, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, то на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, слідчий суддя правильно визначив, що причетність ОСОБА_7 до вчинення інкримінованого їй злочину є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувальних заходів

Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри в даному кримінальному провадженні, колегія суддів вважає, що сукупність матеріалів судового провадження, на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі, є достатньою для застосування підозрюваній ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді застави, всупереч доводам апеляційної скарги сторони захисту.

Оцінюючи доводи та обставини, на які посилається орган досудового розслідування у клопотанні, слідчим суддею з`ясовано, що наведені у клопотанні дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Незважаючи на те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначено у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно прийняти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року).

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає, що висновки слідчого судді про їх існування є обґрунтованими з огляду на конкретні обставини кримінального провадження, суворість можливого покарання за вчинене кримінальне правопорушення у разі визнання винною підозрювану.

Зокрема, ОСОБА_7 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Обґрунтовуючи розмір застави в 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, прокурор посилався на те що саме такий розмір застави зможе забезпечити виконання підозрюваною, покладених на нього обов`язків.

Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Слідчий суддя з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваної, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та те, що розмір застави не може бути завідомо непомірним для підозрюваної, всупереч доводам прокурора прийшов до обґрунтованого висновку, що розмір застави у межах 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 302 800 грн. достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваною, покладених на неї обов`язків. З таким висновком погоджується колегія суддів.

Окрім цього, застосовуючи відносно ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді застави, слідчий суддя відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України поклав на підозрювану такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;не відлучатися з м. Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора, суду;повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утриматися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні.

Доводи, на які посилається сторона захисту в апеляційній скарзі є безпідставними та враховані слідчим суддею при прийнятті рішення, в зв`язку з чим до підозрюваної застосовано запобіжний захід, який, на переконання колегії суддів співмірний з існуючими ризиками, особою підозрюваної, тяжкістю злочину та його наслідками, і підстав для його скасування відсутні. Заставу у розмірі визначеної слідчим суддею сплачено підозрюваною ОСОБА_7 і стороною обвинувачення не надано доказів про порушення нею покладених судом обов`язків.

Істотних порушень норм КПК України, які б тягнули за собою скасування ухвали слідчого судді при апеляційному розгляді не встановлено.

Керуючись ст. ст. 176 - 178, 182, 183, 194, 196, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Поновити захиснику ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_7 , строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 16 травня 2024 року.

Ухвалу слідчого Подільського районного суду м. Києва від 16 травня 2024 року відносно ОСОБА_7 , - залишити без змін, а апеляційні скарги прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 та захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_7 , - залишити без задоволення.

Ухвала апеляційного суду відповідно до правил, визначених ч. 4 ст. 424 КПК України, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Єдиний унікальний № 757/5836/24-к Слідчий суддя в 1-ій інстанції: ОСОБА_12

Провадження № 11сс/824/4068/2024 Доповідач ОСОБА_1

Категорія ст.181 КПК України