Провадження № 1-кс/686/6070/24
18 липня 2024 року м. Хмельницький
ВСТАНОВИВ:
-декларація №001-ЕАЕМ-М8А0;
-закриті епізоди в Еhealth;
-діагностичні звіти;
-виписані направлення;
-інформаційні довідки про електронне направлення;
-особиста інформація, які поміщено до сейфпакету PSP6108447
В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженець с. Нігин, Кам`янець-Подільського району Хмельницької обл., зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , спільно з ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ур. м. Хмельницький, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , фактично проживає в АДРЕСА_4 , організували схему ухилення від мобілізації шляхом виготовлення документів про призначення групи інвалідності з подальшим безперешкодним перетином державного кордону України.
Так, за грошову винагороду ОСОБА_6 діючи за вказівкою ОСОБА_5 організує виготовлення відповідного пакету медичних документів, залучаючи при цьому знайомих лікарів до підробки медичних документів.
В подальшому ОСОБА_5 через невстановлених на даний час осіб за грошову винагороду вирішує з членами МСЕК призначення ухилянтам відповідної групи інвалідності.
Зокрема, ОСОБА_6 за попередньою змовою з медичними працівниками лікувальних закладів області виготовляє для зацікавлених осіб чоловічої статі призовного віку необхідні пакети документів про нібито наявність у останніх стійких розладів здоров`я, які є підставою для отримання інвалідності (формує т.зв. «медичні картки» з історією хвороби, фіктивні матеріали щодо нібито перебування на стаціонарному лікуванні, направлення на проходження МСЕК тощо). При цьому особи на яким виготовляється підроблена документація медичні заклади не відвідують та отримуючи замовлений пакет підробленої медичної документації розраховуються з ОСОБА_6 та ОСОБА_5
16.07.2024 в період часу з 12 год 52 хв до 14 год 40 хв на підставі ухвали слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в приміщенні медичного центру «Софора»
В ході даного обшуку виявлено та вилучено зазначені речі.
Прокурор просить накласти арешт на зазначене майно з метою забезпечення збереження їх як речових доказів.
Прокурор в судове засідання не з`явився, проте в його клопотанні міститься прохання про розгляд справи за його відсутності, просить його задовольнити.
Дослідивши клопотання та долучені до нього копії документів із кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про те, що воно підлягає частковому задоволенню з таких підстав.
Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове до скасування установленому КПК України порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду право на відчуженням розпорядження та користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Завданням арешту майна є запобігання, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.
Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Матеріали клопотання свідчать, що вказане майно має відношення до кримінального провадження, і, таким чином може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Вилучене майно відповідає тому, дозвіл на відшукання якого наданий в ухвалі слідчого судді про надання дозволу на проведення обшуку.
Зокрема, медичні документи та мобільний телефон мають значення для кримінального провадження, містять відомості необхідні для доказування оформлення медичних документів, а телефон потребує дослідження та належної фіксації відомостей , що є у його пам`яті щодо оформлення медичних документів ОСОБА_4 для безперешкодного виїзду за кордон.
А тому клопотання про арешт майна відповідає вимогам встановленим ст.170, 171 КПК України.
Отже, матеріали провадження свідчать, що на цій стадії кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
У силу ч.4 ст.173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Як вбачається із прохальної частини клопотання, прокурор просить накласти арешт на зазначене майно із застосуванням заборон відчуження користування та розпорядження.
Менш обтяжливий спосіб арешту майна на думку слідчого судді, призведе до неможливості збереження інформації на телефоні знищенні медичних документів та їх копій у раз їх повернення особі, у якої вони вилучені. .
Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту.
Керуючись ст.ст.172, 173 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити.
-декларація №001-ЕАЕМ-М8А0;
-закриті епізоди в Еhealth;
-діагностичні звіти;
-виписані направлення;
-інформаційні довідки про електронне направлення;
-особиста інформація, які поміщено до сейфпакету PSP6108447
Виконання ухвали покласти на слідчого СВ ХРУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_9 .
Ухвала про арешт виконується негайно.

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення до Хмельницького апеляційного суду.

Якщо ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя