Справа № 953/3749/24
н/п 1-кп/953/810/24
УХВАЛА
"09" травня 2024 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, українець, уродженець м. Харкова, освіта базова загальна середня, неодружений, на утриманні малолітніх дітей та осіб похилого віку не має, не працює, не є особою з інвалідністю або військовослужбовцем, раніше судимий: останній раз 08.04.2021 вироком Харківського районного суду Харківської області за ч.2 ст.190, ч. 2 ст.15 ч.2 ст. 185, ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 186, ч. ч. 1, 4 ст. 70, ч. 1 ст. 72 КК України до позбавлення волі на строк 4 р. 2 міс., 24.11.2023 звільнений із Темнівської виправної колонії №100 Харківської області у зв`язку із відбуттям строку покарання, зареєстрований та фактично проживає: АДРЕСА_1 ,-
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, -

06 травня 2024 року до Київського районного суду м. Харкова надійшов обвинувальний акт складений стосовно ОСОБА_4 за ч.4 ст.185 КК України.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи від 06.05.2024, справа розподілена в провадження судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 .
До обвинуваченого ОСОБА_4 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_6 від 19.03.2024 застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Ухвалою від 07.05.2024 справа призначена до підготовчого засідання на 09.05.2024.
У підготовчому судовому засіданні прокурор вважав за можливе призначити справу до судового розгляду, а також заявив клопотання про продовження строку дії застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, з посиланням на збереження ризиків, передбачених п.1, п.5 ч.1 ст.177 КПК України, заставу залишити у мінімальному розмірі 20 прожиткових мінімумів.
Обвинувачений та захисник проти продовження строку дії запобіжного заходу заперечували, посилаючись на недоведеність ризиків, відсутність наміру ухилення від слідства та суду, просили застосувати домашній арешт в нічний час доби. Проти призначення справи до судового розгляду не заперечували.
Також обвинуваченим та захисником заявлене клопотання про направлення кримінального провадження до Ленінського районного суду м. Харкова у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення.
Вислухавши учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, суд доходить наступного:
У підготовчому судовому засіданні встановлена відсутність підстав ухвалення рішень, передбачених п.1-п.4 ч.3 ст.314 КПК України та перешкод для призначення судового розгляду.
З урахуванням викладеного, за проведення всіх підготовчих дій, передбачених КПК України, суд вважає за можливе призначити справу до судового розгляду.
З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчинені тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, - таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, в умовах воєнного стану.
13.03.2024 до підозрюваного ОСОБА_4 застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою до 11.05.2024 включно.
Згідно ч.3 ст.331 КПК України, за наявності клопотань, суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
З урахуванням обставин та тяжкості інкримінованого злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України та збереження ризиків передбачених п.1, п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: переховуватись від суду; вчинити інше кримінальне правопорушення, суд вважає за доцільне обвинуваченому ОСОБА_4 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою продовжити.
Застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого та запобіганню встановленим ризикам.
Відповідно до вимог ст.182 КПК України, з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, суд вважає за необхідне визначити розмір застави, - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 60.560 (3028 х 20 = 60.560), як достатній для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України та запобігання вищевказаним ризикам.
Щодо звернення до Харківського апеляційного суду з поданням про вирішення питання щодо направлення кримінального провадження до Ленінського районного суду м. Харкова, суд зазначає наступне:
Прокурор проти задоволення клопотання не заперечував.
У відповідності о положень ч.1 ст. 32 КПК України, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, - суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення.
Таким чином, ОСОБА_8 є обвинуваченим у кількох кримінальних правопорушеннях, останнє за часом кримінальне правопорушення вчинене пізніше, а саме - 24.02.2024 на території Холодногірського району м. Харкова, що за територіальною підсудністю відноситься до юрисдикції Ленінського районного суду м. Харкова.
Положеннями ч.1 ст. 334 КПК України передбачено, що матеріали кримінального провадження, у тому числі матеріали щодо кримінального проступку та щодо злочину, можуть об`єднуватися в одне провадження або виділятися в окреме провадження ухвалою суду, на розгляді якого вони перебувають, згідно з правилами, передбаченими ст.217 цього Кодексу.
У відповідності до ч.2 ст.34 КПК України питання направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
Керуючись ст. ст. 177, 183, 199, 314317, 331, 376, 615 КПК України, суд, -
Клопотання захисника ОСОБА_5 задовольнити.
Проведення судового розгляду кримінального провадження визначити у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.
До судового засідання викликати учасників судового провадження.
Клопотання прокурора задовольнити. Обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою в ДУ «Харківський слідчий ізолятор» продовжити до 07 липня 2024 року включно.
Визначити суму застави у розмірі 60.560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн., які необхідно внести на депозитний рахунок ТУДСА України у Харківській області (одержувач: ТУ ДСА України в Харківській області; код одержувача: 26281249; банк одержувача: ДКСУ м. Київ; МФО одержувача: 820172; р/р: НОМЕР_1 ) до сплину терміну тримання під вартою.
При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 з-під варти звільнити та покласти на нього строком на два місяці обов`язки: прибувати до прокурора, суду за першим викликом; не відлучатись з м. Харкова без дозволу прокурора або суду; повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , здати на зберігання до ГУ ДМС України в Харківській області закордонний паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_4 , інші документи, що дають право на виїзд та в`їзд до України.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.
Застава, не звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Ухвала в частині продовження строку дії запобіжного заходу може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня проголошення, шляхом подання апеляційної скарги через Київський районний суд м. Харкова, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Оскарження ухвали не зупиняє її дії та не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя ОСОБА_1