Справа № 487/2538/24
Провадження № 1-кс/487/2154/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.03.2024 року м.Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві клопотання с заступника начальника СВ Каховського РВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0000321 про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт.Саврань Одеської області, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -

підозрюваного у вчиненні злочину передбаченого ч.4 ст. 296 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

20.03.2024 заступник начальника СВ Каховського РВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_6 , за погодженням з заступником керівника Херсонської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0000321від 18.03.2024 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 ..

Відповідно до клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, 18.03.2024, близько 00-36 годин, в період дії комендантської години матрос ВЧ НОМЕР_1 ОСОБА_5 , перебуваючи на АДРЕСА_2 , діючи умисно, групою осіб з військовослужбовцями цієї ж військової частини ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , на ґрунті раптово виниклого злочинного умислу направленого на грубе порушення громадського порядку, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, із хуліганських спонукань, прагнучи показати своє явне нехтування існуючих у суспільстві правил поведінки та норм моралі, проявляючи особливу зухвалість, виражаючи явну неповагу та зверхність до оточуючих, демонструючи свою явну перевагу над працівниками поліції, використовуючи транспортний засіб «Volkswagen Transporter» реєстраційний номерн НОМЕР_2 , перегородили проїзд екіпажу «ВЕЖА 0402», що рухався на службовому автомобілі «Renault Duster», у складі поліцейського взводу №1 роти №3 батальйону УПП в Херсонській області ДПП сержанта поліції ОСОБА_9 , поліцейського взводу №2 роти №4 батальйону УПП в Херсонській області ДПП сержанта поліції ОСОБА_10 та заступника командира роти № НОМЕР_3 батальйону АДРЕСА_3 старшого лейтенанта поліції ОСОБА_11 ..

Після чого, ОСОБА_5 разом із військовослужбовцями ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , вийшов із вказаного автомобіля, тримаючи у руках закріплену за ним автоматичну зброю 5,45 мм автомат АК-74 з серійним номером № НОМЕР_4 з прикріпленим магазином, патроном у патроннику та знятим запобіжником з положення запобігання

У свою чергу, військовослужбовець ОСОБА_8 тримав у руках закріплену за ним автоматичну зброю 5,45 мм автомат АК-74 з серійним номером № НОМЕР_5 з прикріпленим магазином, патроном у патроннику та знятим запобіжником з положення запобігання, а ОСОБА_12 тримав у руках предмет, ззовні схожий на гранату Ф-1 з маркуванням на корпусі «107 71-79 Т», конструктивно поєднаний з запалом УЗРГМ-2 з маркуванням «386-87-79».

Після вказаних дій, військовослужбовці ОСОБА_5 та ОСОБА_8 спрямували свою зброю у бік поліцейських, а ОСОБА_12 від`єднав чеку від гранати, чим привів бойовий припас до бойової готовності, та, в подальшому, словесно погрожували працівникам поліції застосуванням зброї та даного боєприпасу, чим створили реальну загрозу для життя та здоров`я поліцейських.

18.03.2024 ОСОБА_5 було затримано в порядку ст.ст.208, 615 КПК України, за підозрою у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст.296 КК України.

19.03.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.296 КК України.

Підставою для внесення клопотання стало те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення та наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 4, 5 ч. 1 ст.177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор, підтримав дане клопотання та за викладених обставин просив його задовольнити. Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням на гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В судовому засіданні захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_4 вказав, що слідчим та прокурором не надано належних доказів, які б підтверджували існування ризиків, про наявність яких зазначено у клопотанні.

Просив при обрані запобіжного заходу врахувати дані про особу ОСОБА_5 , який раніше не судимий, за місцем проходження служби характеризується позитивно, має на утриманні малолітню дитину.

З урахуванням встановлених обставин просив обрати відносно підозрюваного більш м`який запобіжний захід, у разі прийняття слідчим суддею рішення про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив визначити заставу у розмірі помірному для його підзахисного.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 вказав, що свою провину визнає, у скоєному щиро кається та просив обрати відносно нього більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази, слідчий суддя приходить до наступного.

У судовому засіданні встановлено, що 18.03.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000321внесено відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України.

18.03.2024 ОСОБА_5 було затримано в порядку ст.ст.208, 615 КПК України, за підозрою у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

19.03.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, а саме у хуліганстві, тобто грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю, вчинене групою осіб із застосуванням вогнепальної зброї.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України підтверджується наступними долученими до клопотання та дослідженими доказами:

протоколом складеним слідчим 18.03.2024 року за результатами огляду місця події, а саме відкритої ділянки місцевості на перехресті вулиць Кольцова та К. Хетагурова в м. Херсоні, відповідно до якого за результатами проведення вказаної слідчої дії, зокрема, було вилучено предмет зовні схожий на корпус гранати Ф-1 з маркуванням «10771-79Т», ?предмет зовні схожий на підривач з маркуванням «17-79 УЗРГМ УЗЧП» з однієї сторони та «УЗРГМ-2 386-87-79»;

постановою слідчого від 18.03.2024 року, виявлені та вилученні під час проведення огляду предмети визнано та долучено до матеріалів кримінального провадження у якості речових доказів;

протоколами допиту потерпілих ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_11 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_10 від 18.03.2024;

протоколами пред`явлення особи для впізнання за участю потерпілих ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_11 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_10 від 18.03.2024;

протоколами допитів у якості свідків ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 від 18.03.2024;

протоколами пред`явлення особи для впізнання за участю свідків ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 від 18.03.2024;

протоколом огляду, складеним слідчим 18.03.2024 за результатами огляду відеозаписів з відео реєстратора службового автомобіля «Renault Duster» на якому рухалися працівники поліції у складі екіпажу «ВЕЖА 0402».

Фактичні дані, які містяться у наданих стороною обвинувачення доказах, на думку слідчого судді, здатні переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_5 міг вчинити інкриміноване йому кримінальне правопорушення, а отже підтверджують наявність обґрунтованої підозри.

При цьому слідчий суддя зазначає, що ідповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини «Мюррей проти Сполученого Королівства» 14310/88, 28 жовтня 1994 р. наголошено « … Метою допитів під час тримання під вартою відповідно до пункту (с) частини 1 статті 5 … є сприяння кримінальному розслідуванню шляхом підтвердження чи розвіювання конкретної підозри, яка послужила причиною арешту. Тому факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

- З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що докази надані стороною обвинувачення доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, що є підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення обвинуваченим зазначених дій. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що на даний час прокурором доведено існування ризиків, передбачених п.п.3, 5 ч.1 ст..177 КПК України, оскільки ОСОБА_5 може вжити заходи впливу на потерпілих у кримінальному провадженні, особисті данні яких йому відомі, а також свідків, які проходять з ним військову службу в ВЧ НОМЕР_1 , та шляхом залякування чи погроз спонукати їх до зміни показань та спотворення вже зібраних доказів. Вказаний ризик продовжує існувати з урахуванням засади кримінального провадження щодо безпосереднього дослідження судом показань учасників кримінального провадження, які суд отримує усно.

Також враховуючи характер та обставин інкримінованого кримінального правопорушення, ймовірно вчиненого з використанням службової зброї, об`єктивно існує ризик вчинення ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення, зокрема пов`язаного з порушенням порядку несення військової служби.

Одночасно слідчий суддя приходить до висновку щодо недоведеності прокурором наявність ризиків передбачених п.п.1, 4 ч.1 ст.177 КПК України.

Так у своєму клопотання слідчий зазначає, що ОСОБА_5 , може переховуватися від органу досудового розслідування, а також іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню шляхом самокаліцтва чи симулювання хвороби.

Разом з цим, слідчим на підтвердження існування вказаних ризиків як до клопотання так і в судовому засіданні прокурором, не надано будь-яких належних та допустимих доказів, а отже вказані твердження є припущенням.

Відповідно до положень ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує дані про особу підозрюваного, його майновий стан та стан здоров`я.

Так ОСОБА_5 одружений, має на утриманні малолітнього сина, 2024 року народження, зареєстрований на території Одеської області, раніше не судимий, за місцем проходження служби характеризується задовільно.

ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у скоєнні тяжкого злочину в умовах воєнного стану, під час проходження військової служби з використанням службової зброї, відносно працівників правоохоронного органу.

Сукупність вказаних обставин свідчить про підвищену небезпеку дій підозрюваного, та призводить до підриву авторитету Збройних Сил України.

Таким чином, саме такий запобіжний захід, як тримання під вартою, на стійке переконання слідчого судді, відповідає меті забезпечення реалізації завдань кримінального провадження, забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, та зможе запобігти ризикам наявним та доведеним під час розгляду клопотання.

Відповідно до ч.ч.3,4 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п.2 ч.5 ст. 182 КПК України, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Гафа проти Мальти», було встановлено що гарантія, передбачена статтею 5 §3 Конвенції покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі.

При визначенні розміру застави, який можна вважати таким, що здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_5 слідчий суддя враховує доведення існування ризиків визначених п.п.3,5 ч.1 ст.177 КПК України, дані про особу підозрюваного, його майновий стан, тяжкість та обставини кримінального правопорушення у якому він обґрунтовано підозрюється, та вважає, що заставу слід визначити - тридцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-183, 193-197, 309 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, запобіжний захід тримання під вартою строком на 60 діб, з утриманням на гаупвахті ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Визначити розмір застави, після внесення якої підозрюваний повинен бути звільнений з під варти, в розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 90840 (дев`яносто тисяч вісімсот сорок) грн..

Покласти на ОСОБА_5 у разі звільнення під заставу такі зобов`язання:

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, в залежності від стадії кримінального провадження про зміну місця свого проживання, роботи.

- утриматися від спілкування з потерпілими та свідками у даному кримінальному провадженні.

Попередити ОСОБА_5 про наслідки невиконання обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, роз`яснивши, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала слідчого судді в частині тримання під вартою ОСОБА_5 діє до 16.05.2024 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду, протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1