Справа № 171/1798/19
Провадження № 1-кп/177/31/24
У Х В А Л А

13.06.2024

Криворізький районний суд Дніпропетровської області в складі:

Головуючого судді ОСОБА_1

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Кривому Розі клопотання прокурора про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000658 від 28.07.2019 відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 345 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000658 від 28.07.2019 відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 345 КК України.

03.04.2024 прокурор Криворізької східної окружної прокуратури Дніпропетровської області, звернувся до суду із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , яке обґрунтовано тим, що наявні підстави, передбачені ст. 177 КПК України, а також те, що обвинувачений оголошений у міжнародний розшук.

Присутній в судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити в повному обсязі.

Обвинувачений ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив.

Захисники обвинуваченого ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилися, про день та час розгляду справи повідомлялися у встановленому законом порядку.

Ухвалою судді від 13.06.2024 доручено Південно-Східному міжрегіональному центру з надання безоплатної правничої допомоги призначити адвоката для здійснення захисту за призначенням ОСОБА_5 , в кримінальному провадженні внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000658 від 28.07.2019 відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 345 КК України, для проведення окремої процесуальної дії (розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу).

Присутній в судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Суд, вислухавши пояснення прокурора, захисника обвинуваченого, дослідивши матеріали кримінального провадження та вивчивши клопотання прокурора у межах вирішуваних питань, приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що обвинувачений, зокрема, оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження суд за участю обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвалою Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 13.03.2024 року у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000658 від 28.07.2019 за ч.2 ст.345 КК України, оголошено у міжнародний розшук обвинуваченого ОСОБА_5 .

При вирішенні клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд бере до уваги обставини, визначені ч. 1 ст. 178, ч. 1 ст. 194 КПК України для обрання запобіжного заходу, та підстави застосування запобіжного заходу, визначені ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

Як видно з матеріалів справи, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України. Судом в ході розгляду клопотання прокурора не встановлено обставин, які б свідчили про необґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, про яке йому повідомлено на стадії досудового розслідування. Крім того, у даному кримінальному провадженні триває судовий розгляд.

Європейський суд з прав людини наголошує, що для того, щоб позбавлення свободи можна було вважати не свавільним в сенсі пункту 1 статті 5 Конвенції, відповідності цього заходу вимогам національного закону недостатньо. Застосування такого заходу має також бути необхідним за конкретних обставин (рішення у справах „Нештак проти Словаччини та „Хайредінов проти України).

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому, суд бере до уваги дані про особу ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні нетяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді обмеження волі на строк до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк. Через його неявки до суду, він оголошувався у розшук, на даний час у міжнародний. У 2022 році виїхав за межі території України, через пункт пропуску Рава-Руська (Польща), та до теперішнього часу не повернувся. При розгляді зазначеного клопотання, суд бере до уваги і дані про сімейний, майновий стан обвинуваченого, а також стан його здоров`я, та наявність на утриманні неповнолітньої дитини, тобто обставини, передбачені ст. 178 КПК України та приходить до висновку про підтвердження у повному обсязі ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КК України, про які зазначено прокурором.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, у справі «Летельє проти Франції» вказано, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення, як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Як зазначає Європейський Суд з прав людини, у кожному випадку суд своїм рішенням повинен забезпечувати не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

У рішенні «Чеботарь проти Молдови» 13.11.2007 Європейський суд з прав людини зазначив, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності зі статтею 5 § 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення ані в момент арешту, ані під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання.

Вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є переховування цієї особи від правосуддя. При цьому, небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Беручи до уваги наявність достовірних доказів, які надані суду щодо переховування обвинуваченого від суду, у зв`язку з чим його оголошено у міжнародний розшук, беручи до уваги обставини, визначені ст. 178 КПК України, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, суд приходить до висновку про підтвердження обставин, які свідчать про недостатність обрання більш м`яких запобіжних заходів відносно обвинуваченого.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 184, 193, 194, 197, 315, 369-372, 376, 395 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченому у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000658 від 28.07.2019 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 345 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Після затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , питання про застосування до нього обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під варту або його зміну на більш м`який запобіжний захід підлягає розгляду судом не пізніш як через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України у разі постановлення судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України строк дії такої ухвали не зазначається.

Ухвала, щодо обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Провадження зупинити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя: