Справа № 309/2630/24
Провадження № 1-кс/309/409/24
У Х В А Л А

про арешт тимчасово вилученого майна

27 травня 2024 року м. Хуст

Слідчий суддя Хустського районного суду

Закарпатської області ОСОБА_1

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2

розглянувши клопотання дізнавача СД Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000118 від 22.05.2024 року щодо кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України про арешт тимчасово вилученого майна, -

В С Т А Н О В И В:

Дізнавач СД Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 звернувся в суд з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна.

Клопотання про надання дозволу на арешт майна відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Дізнавач СД Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 подав до суду заяву, згідно якої просив провести розгляд клопотання без його участі.

Предстаник ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 подав до суду заяву, згідно якої просив клопотання задовільнити частково та передати автомобіль «Сітроен» д..н.з. НОМЕР_1 на відповідальне зберігання користувачу ОСОБА_5 .

Відповідно до п.4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

У клопотанні зазначено, що в ході досудового розслідування встановлено, що 21.05.2024 року о 11:39 до Хустського РУП надійшло повідомлення про те, що в м. Хуст на трасі Т21 на кільцевому перехресті дороги Н - 09 водій транспортного засобу ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканка АДРЕСА_1 на автомобілі «Сітроен» д.н.з. НОМЕР_1 порушила правила ПДР та під час перевірки ТЗ виявлено ознаки підроблення технічного паспорту до автомобіля.

Так, 21.05.2024 року старшим дізнавачем Хустського РУП капітаном поліції ОСОБА_3 було проведено огляд місця події в м. Хуст на трасі Т21 на кільцевому перехресті дороги Н 09, під час огляду місця події було вилучено автомобіль «Сітроен» д..н.з. НОМЕР_1 червоного кольору, власник якого ОСОБА_7 , мешканка АДРЕСА_2 , який був у користуванні громадянки ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканки АДРЕСА_3 , який було поміщено на арешт майданчик Хустського РУП, та було виявлено та вилучено свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу на автомобіль «Сітроен» С 1 д.н.з. НОМЕР_1 серії НОМЕР_2 , яке було поміщено до експертного пакету національної поліції України СRІ 1126015.

Згідно ст. 170 КПК України накладається арешт на майно в разі, якщо особу необхідно обмежити у користуванні та розпорядженні майном з метою забезпечення дієвості кримінального провадження.

Слідчий в клопотанні посилається на те, автомобіль марки Сітроен С 1 д.н.з. НОМЕР_1 , який належить громадянці ОСОБА_7 , мешканці АДРЕСА_2 , та який був в користуванні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканки АДРЕСА_1 , відповідно до КПК України відноситься до тимчасово вилученого майна, а також з метою позбавлення можливості розпоряджатися, використовувати та відчужувати дане майно, є підстави для накладення арешту на дане тимчасово вилучене майно, яке зберігається на арешт майданчику Хустського РУП, та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу на автомобіль «Сітроен» С 1 д.н.з. НОМЕР_1 серії НОМЕР_2 , яке було поміщено до експертного пакету Національної поліції України СRІ 1126015.

На підставі наведеного, з метою здійснення інших слідчих дій для встановлення всіх обставин кримінального провадження, дізнавач просить застосувати такий захід забезпечення кримінального провадження, як накладення арешту на тимчасово вилучене майно.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Відповідно ж до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт на майно накладається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям зазначеним у частині 2 ст.167 КПК України, тобто критеріям тимчасово вилученого майна.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами згідно ч. 1 ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, в судовому засіданні слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт майна подано, у відповідності до ст. 170 КПК України, оскільки останнє містить в собі критерії визначені ч. 2 цієї статті Кодексу.

При цьому, слідчим суддею шляхом дослідження матеріалів провадження у порядку ст. 94 КПК України встановлено, що таке майно дійсно відповідає критеріям ст. 98 вказаного Кодексу, тобто існує дійсна сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Крім того, на підставі вимог ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя враховує, що виходячи з положень Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства.

Також, у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції зазначено, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

При цьому, у судовому засіданні слідчим суддею не встановлено, що клопотання суперечить вищезазначеним вимогам КПК України, тобто не містить правових підстав для арешту майна, достатності доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, вказівки на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження або не є пропорційним, тобто не відповідає тяжкості правопорушення і становитиме особистий і надмірний тягар для володільця майна.

За таких обставин, слідчий суддя враховуючи правову підставу для арешту майна; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження приходить до висновку, що клопотання підлягає до задоволення оскільки існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти з дотриманням відповідних положень національного законодавства та принципів верховенства права.

Враховуючи, що автомобіль марки "Сітроен С 1 д.н.з. НОМЕР_1 відповідає критеріям , які визначені в ст. 98 КПК України, тобто є речовим доказом у справі, вважаю за необхідне передати його на відповідальне зберігання з забороною відчуження, пошкодження, та втрату цього майна до його скасування у встановленому законом порядку.

Відповідно до ст. 388 КК України розтрата, відчуження, приховування, підміна, пошкодження, знищення майна або інші незаконні дії з майном, на яке накладено арешт, із заставленим майном або майном, яке описано, чи порушення обмеження (обтяження) права користуватися таким майном, здійснене особою, якій це майно ввірено, а також здійснення представником банку або іншої фінансової установи банківських операцій з коштами, на які накладено арешт караються штрафом від двохсот до п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправними роботами на строк до двох років, або обмеженням волі на той самий строк, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років або без такого.

У зв`язку з цим, слідчий суддя прийшов до висновку про необхідність попередження ОСОБА_5 про таку відповідальність.

Дослідивши матеріали клопотання, беручи до уваги те, що арешт тимчасово вилученого майна, має важливе значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, приходжу до висновку про обґрунтованість внесеного клопотання.

Керуючись ст.ст. 40, 131, 132, 170, 170, 171 КПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання дізнавача СД Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке було вилучено 21.05.2024 року в ході огляду місця події, а саме :

- свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу на автомобіль «Сітроен» С 1 д.н.з. НОМЕР_1 серії НОМЕР_2 , яке було поміщено до експертного пакету Національної поліції України СRІ 1126015;

- автомобіль марки "Сітроен С 1 д.н.з. НОМЕР_1 , який поміщено на арешт майданчик Хустського РУП, передавши транспортний засіб на відповідальне зберігання ОСОБА_5 , заборонивши їй вчиняти будь-які дії, які спрямовані на відчуження, пошкодження, та втрату цього майна до його скасування у встановленому законом порядку.

Виконання ухвали покласти на дізнавача СД Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом 5 днів після її оголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Слідчий суддя

Хустського районного суду: ОСОБА_1