провадження №: 1-кс/752/9256/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.11.2023 року слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва клопотання слідчого СВ Голосіївського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0003554, відомості щодо якого внесені 12.11.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 162 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся до слідчого судді із вказаним клопотанням, в якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

В якості обґрунтування ризиків слідчий зазначив, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, а саме те, що він, усвідомлюючи міру покарання за вчинений ним злочин може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності, а також вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Крім того, враховуючи те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні / тяжкого злочину, а тому з метою запобігання вище вказаним ризикам та належним чином виконанню завдань кримінального провадження неможливо застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, у тому числі застави.

Вислухавши обґрунтування прокурора, який підтримав клопотання, думку підозрюваного та його захисника, які заперечували проти задоволення клопотання та просили застосувати до підозрюваної запобіжний захід не пов`язаний із позбавлення волі, оскільки обґрунтованість підозри не доведена, а ризики передбачені ст. 177 КПК України не встановлені.

Слідчий суддя дослідивши копії матеріалів, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя вважає необхідним відмовити у задоволенні клопотання, виходячи з наступного.

Як вбачається із матеріалів клопотання, у провадженні СВ Голосіївського управління поліції у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні №0003554, відомості щодо якого внесені 12.11.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 162 КК України.

12.11.2023 о 05 год. 30 хв. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України, що підтверджується протоколом затримання.

Одночасно з тим, 12.11.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 162 КК України.

Згідно повідомленої підозри вбачається, що у невстановлений досудовим розслідуванням нічний час, з порушенням обмеження дії комендантської години, запровадженої на території України, але не пізніше 12.11.2023, проходячи повз кіоск з приготування та продажу «шаурми», розташований за адресою: АДРЕСА_1 у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна в умовах дії воєнного стану, а саме, майна, яке зберігається в кіоску з приготування та продажу «шаурми», в якому здійснює свою підприємницьку діяльність, як фізична особа підприємець ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . З метою реалізації свого злочинного умислу, 12.11.2023. приблизно о 03 год. 50 хв ОСОБА_5 , маю при собі предмет заздалегідь пристосований, для пошкодження скла, а саме, камінь, підійшов впритул до вхідних дверей кіоску з приготування та продажу «шаурми», розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , та побачив майно яке зберігалось в середині кіоску.

Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи з корисливих мотивів, переслідуючи умисел спрямований на таємне викрадення чужого майна в умовах дії воєнного стану, із метою особистого незаконного збагачення, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій. передбачаючи небезпечні наслідки та допускаючи їх настання. ОСОБА_5 , за допомогою заздалегідь підготовленого предмету, а саме, каміння та із застосуванням своєї фізичної сили, пошкодив нижню частину вхідних дверей кіоску з приготування та продажу «шаурми», шляхом розбиття.

Після чого, ОСОБА_5 , скориставшись тим, що за його діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає та не зможе йому завадити, через пошкоджену нижню частину вхідних дверей до кіоску з приготування та продажу «шаурми», проник в середину, де взяв наступне майно, а саме: - грошові кошти в сумі 1287 грн. 00 коп.; - планшет марки «Lenovo» із зарядним пристроєм до нього, модель tb300fu. 3/32 ГБ, сірого кольору, s/n НОМЕР_1 (12), вартістю 4332 грн. 63 коп., які помістив до зовнішніх кишень куртки, в яку був одягнений.

Продовжуючи злочинні дії, направлені на доведення свого злочинного умислу до кінця, а саме на таємне викрадення чужого майна, вчиненого повторно, в умовах воєнного стану. ОСОБА_5 , з викраденим майном направився в невідомому напрямку, тим самим отримав реальну можливість розпорядитись викраденим майном на свій власний розсуд.

Своїми умисними, протиправними діями, що виразились у таємному викраденні чужого майна, вчиненого повторно в умовах воєнного стану. ОСОБА_5 завдав матеріальної шкоди ФОП - ОСОБА_7 , на загальну суму 5619 грн. 63 коп.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , своїми умисними діями, які виразились у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), поєднане з проникненням у інше приміщення, вчиненому в умовах воєнного стану, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Крім того, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 12.11.2023 приблизно о 04 год. 20 хв., перебував поблизу нежитлового приміщення з відокремленим входом, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , яке на праві власності належить ПМП « Дидаскал Технік », та яке відповідно до договору оренди (найму) приміщення №03/11/23 від 05.11.2023. перебуває у користуванні ФОП - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Перебуваючи поблизу нежитлового приміщення з відокремленим входом, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , у ОСОБА_5 в цей момент виник злочинний умисел, спрямований на незаконне проникнення до іншого володіння особи, а саме до нежитлового приміщення з відокремленим входом, яке на праві власності належить ПМП « Дидаскал Технік », та яке відповідно до договору оренди (найму) приміщення №03/1 1/23 від 05.11.2023. перебуває у користуванні ФОП - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_5 помітив на асфальтному покритті камінь, який він взяв до рук.

Реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, спрямований на незаконне проникнення до іншого володіння особи. ОСОБА_5 , 12.11.2023 приблизно о 04 год. 20 хв., діючи умисно, всупереч волі власника, маючи прямий умисел на порушення конституційного права на недоторканість житла чи іншого володіння особи, саме нежитлового приміщення з відокремленим входом, усвідомлюючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, за допомогою заздалегідь заготовленого предмету, а саме каменю, пошкодив скло, шляхом розбиття та через пошкоджене скло проник в середину нежитлового приміщення з відокремленим входом, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , тим самим порушив конституційне право на недоторканість іншого володіння особи, яке на праві власності належить ПМП « Дидаскал Технік », та яке відповідно до договору оренди (найму) приміщення №03/11/23 від 05.11.2023, перебуває у користуванні ФОП - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , своїми умисними діями, які виразились у незаконному проникненні до іншого володіння особи, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні ним інкримінованого кримінального правопорушення, як зазначено слідчим у клопотанні, підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, зокрема: протоколом огляду місця події, протоколами допиті свідків, протоколом затримання особи; протоколом допиту потерпілого, протоколом огляду відеозапису з камер відео нагляду та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Враховуючи те, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені дані у клопотанні та в матеріалах долучених до нього є всі підстави вважати про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення.

Таким чином, слідчим суддею встановлено, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує положення п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Разом з тим, прокурором не доведені обставини, якими слідчий обґрунтовує наявність ризиків, на підставі ст. 177 КПК України, викладених у клопотанні.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Докази та обставини, на які послався в своєму клопотанні слідчий та підтримав в судовому засіданні прокурор, про те, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, не виключають наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Слідчий суддя не приймає до уваги посилання на наявність ризиків навмисного переховування від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності, негативного впливу на хід досудового розслідування та продовження вчинення кримінальних правопорушень, оскільки стороною захисту обґрунтовано зазначено, що підозрюваний має постійного місце проживання, раніше не судимий, таким чином, вказані ризики спростовується.

Також, слідчим в клопотанні та прокурором наданих в судовому засіданні поясненнях не наведено обставин, які б свідчили, що застосування більш м`якої міри запобіжного заходу неможливе для запобігання ризику, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

За таких обставин, оскільки під час судового розгляду прокурором не доведено, що застосування більш м`якої міри запобіжного заходу неможливе для запобігання ризиків в кримінальному провадженні, враховуючи відомості про особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність відмовити в задоволенні клопотання, з одночасним застосуванням відносно особи більш м`якої міри запобіжного заходу.

При обранні запобіжного заходу, слідчий суддя враховує дані, які характеризують особу підозрюваного, а саме вік та стан здоров`я підозрюваного, наявність постійного місця проживання, раніше не судимий та приходить до висновку, що для забезпечення виконання останнім обов`язків, покладених на нього КПК України, необхідно обрати відносно нього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

З метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження виникає необхідність одночасного покладання на підозрюваного, передбачених у ч. 5 ст. 194 КПК України, обов`язків.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання слідчого про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з одночасним застосуванням відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Керуючись ст.ст. 372, 376 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Голосіївського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, заборонивши підозрюваному ОСОБА_5 , залишати цілодобово своє місце проживання за адресою: АДРЕСА_3 , строком на 60 (шістдесят) днів, в межах строку досудового розслідування.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України: прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду на їх першу вимогу, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, без дозволу слідчого, прокурора, суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід. Працівники управління поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту передати через слідчого для виконання органу Управління поліції за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у вказаному кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1