Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2023 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000335 від 14.11.2023 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Євпаторія Автономної Республіки Крим, громадянина України, з вищою освітою, не працюючого, одруженого, маючого на утриманні одну неповнолітню дитину, останнє відоме місце фактичного тимчасового проживання за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч. 5 ст. 190 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернулася до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначила, що досудовим розслідуванням встановлено, що влітку 2021 року ОСОБА_7 познайомився з ОСОБА_5 , з яким протягом двох років підтримував ділові стосунки та мав довірливі відносини, оскільки ОСОБА_5 з його слів займався обміном валюти та електронними грошима та періодично консультував ОСОБА_7 щодо курсу та обміну валют, а також перспектив ринку криптовалюти.

На початку листопада 2023 року, точні дата, час та місце слідством не встановлено, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел на незаконне, шляхом зловживання довірою заволодіння грошовими коштами, належними ОСОБА_7 в особливо великому розмірі.

Так, ОСОБА_5 , дізнавшись в перших числах листопада 2023 року про те, що ОСОБА_7 має бажання придбати криптовалюту Tether на загальну суму 1 500 000 (один мільйон п`ятсот тисяч) доларів США, реалізуючи свій злочинний умисел на незаконне заволодіння грошовими коштами потерпілого ОСОБА_7 , шляхом зловживання довірою, діючи з корисливих мотивів, умисно, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, ввів в оману ОСОБА_7 , а саме повідомив йому, що допоможе придбати криптовалюту Tether в розмірі, що еквівалентна загальній сумі 1 500 000 доларів США, а також в подальшому ще збільшити свої активи та заробити після росту на неї ціни.

Продовжуючи реалізовувати свій умисел, 10.11.2023 приблизно о 10 год. 00 хв., перебуваючи в салоні автомобіля марки Hyundai Tucson д.н.з. НОМЕР_1 на перетині вулиць Глибочицька та Верхній Вал у Подільському районі м. Києва, ОСОБА_5 , маючи умисел на незаконне заволодіння чужим майном, керуючись жагою до легкої наживи та протиправного збагачення, умисно, усвідомлюючи протиправність своїх дій та настання негативних наслідків, з корисливих спонукань, маскуючи свої дії бажанням допомогти ОСОБА_7 , увійшовши до нього в довіру, вчергове пообіцяв придбати йому криптовалюту Tether на загальну суму 1 500 000 доларів США з метою подальшого отримання високого прибутку, однак реального наміру виконання взятих на себе обов`язків щодо купівлі криптовалюти ОСОБА_5 не мав.

Після цього ОСОБА_5 , дізнавшись від ОСОБА_7 про те, що він буде цього дня, а саме 10.11.2023 отримувати від невідомих ОСОБА_5 громадян грошові кошти в розмірі 1 500 000 доларів США для подальшої купівлі криптовалюти Tether, використовуючи довірливі відносини із ОСОБА_7 , переслідуючи корисливий мотив, запропоновував останньому з міркувань безпеки та швидкості проведення операції з купівлі криптовалюти Tether, поїхати та отримати від знайомих потерпілого грошові кошти в сумі 1 500 000 доларів США особисто та невідкладно вжити заходів щодо купівлі криптовалюти Tether, на що отримав згоду введеного в оману ОСОБА_7 .

У подальшому ОСОБА_7 надав ОСОБА_5 контактні дані особи, яка повинна передати грошові кошти для нього в сумі 1 500 000 доларів США.

10.11.2023 ОСОБА_5 , реалізуючи свій умисел на незаконне заволодіння грошовими коштами ОСОБА_7 шляхом зловживання довірою, діючи з корисливих мотивів, умисно, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, приблизно о 18 год. 15 хв. приїхав на автомобілі марки Hyundai Tucson д.н.з. НОМЕР_1 на паркувальний майданчик офісного приміщення за адресою: м. Київ, вул. Чигорина, 2, де зустрівся з ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які передали йому грошові кошти в сумі 1 500 000 доларів США, після чого ОСОБА_5 з місця події поїхав в невідомому напрямку та розпорядився вказаними грошовими коштами на власний розсуд.

Таким чином, ОСОБА_5 своїми злочинними діями, спрямованими на шахрайство, шляхом зловживання довірою, заволодів грошовими коштами потерпілого ОСОБА_7 на загальну суму 1 500 000 (один мільйон п`ятсот тисяч) доларів США, що відповідно до офіційного курсу Національного банку України станом на 10.11.2023 становить 54 054 000 (п`ятдесят чотири мільйони п`ятдесят чотири тисячі) гривень, та на момент вчинення кримінального правопорушення більше, ніж у шістсот разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, чим заподіяв ОСОБА_7 матеріальну шкоду в особливо великому розмірі.

16.11.2023 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та повідомлено йому про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 190 КК України.

Таким чином, в обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ч. 6 ст. 12 КК України віднесено до категорії особливо тяжких злочинів, на тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, якими є ризики переховування від органу досудового розслідування та/або суду, знищення, схову або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, та ризик незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні.

У судовому засіданні прокурор внесене до суду клопотання підтримав із наведених у ньому підстав, просивши при цьому визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 3725 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 9 997 900 гривень.

Захисник в судовому засіданні проти задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечив, вказуючи на необґрунтованість підозри та недоведеність ризиків, у зв`язку з чим просив застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту або, у разі прийняття слідчим суддею рішення про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, визначити заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав позицію свого захисника.

Заслухавши доводи та обґрунтування сторін обвинувачення та захисту, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню.

Встановлено, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000335, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

16.11.2023 о 08 год. 06 хв. ОСОБА_5 затримано слідчим СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_10 на підставі п.5 ч.1 ст. 208 КПК України.

16.11.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

Відповідно до ч. 6 ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 190 КК України, віднесено до категорії особливо тяжких злочинів та за його вчинення передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Як передбачено статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Частиною третьою статті176 КПК України визначено, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 190 КК України та які не викликають розумних сумнівів у цьому.

Зокрема, про обґрунтованість вказаної підозри свідчать наступні докази, зібрані в ході досудового розслідування: протокол допиту потерпілого від 14.11.2023; протоколи допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 від 14.11.2023; письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 16.11.2023; протокол затримання особи, підозрюваної у вчинення злочину від 16.11.2023; протокол допиту підозрюваного від 16.11.2023, протокол огляду відеозапису від 16.11.2023; протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 16.11.2023; протоколи пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 16.11.2023; протокол огляду місця події від 16.11.2023; протокол обшуку, проведеного в період 15.11.2023 по 16.11.2023 за адресою АДРЕСА_2 ; протокол обшуку від 16.11.2023, проведеного за адресою АДРЕСА_3 ; протокол обшуку від 16.11.2023, проведеного за адресою АДРЕСА_4 .

Таким чином, у судовому засіданні слідчий суддя переконався у тому, що у сторони обвинувачення є вагомі докази того, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя також виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на приведені у клопотанні органу досудового розслідування докази, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав вважати, що підозра у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення є обґрунтованою.

Оцінюючи наведені слідчим та прокурором ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить з такого.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчим суддею встановлено наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України.

Так, санкцією ч. 5 ст. 190 КК України передбачено покарання за вчинення цього кримінального правопорушення у виді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, що вже само по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

У рішенні по справі «W. проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Таким чином, з огляду на тяжкість інкримінованого злочину, передбаченого ч.5 ст. 190 КК України, та суворість покарання, яке загрожує ОСОБА_5 у разі доведення його винуватості у його вчиненні, слідчий суддя вважає, що наявні достатні підстави вважати, що підозрюваний буде переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

Крім того, з огляду на санкцію ч.5 ст. 190 КК України, яка передбачає додаткове покарання у вигляді конфіскації майна, а також враховуючи, що органом досудового розслідування на даний час ще перевіряються факти заволодіння грошовими коштами інших осіб, наявний ризик того, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, тобто ризик, передбачений п.2 ч.1 ст. 177 КПК України.

Крім того, враховуючи надані під час досудового розслідування показання свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , ОСОБА_11 та те, що свідки та підозрюваний мають контактні дані один одного, існують підстави вважати, що підозрюваний має можливість незаконно впливати на них шляхом вмовляння, погроз, залякування чи підбурювання до надання неправдивих показань у кримінальному провадженні.

У зв`язку з наведеним, з огляду на встановлені вище обставини, які знайшли своє підтвердження в ході розгляду даного клопотання, слідчий суддя вважає необґрунтованими наведені стороною захисту доводи щодо необґрунтованості підозри, недостатності доказів в її обґрунтування та відсутності вищенаведених ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Прокурором у судовому засіданні було доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, враховує особу підозрюваного, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчинені інкримінованого кримінального правопорушення, наявність місця проживання та певних соціальних зв`язків.

Вивченням особи підозрюваного ОСОБА_5 встановлено, що він народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Євпаторія Автономної Республіки Крим, є громадянином України, має вищу освіту, не працює, одружений, має на утриманні одну неповнолітню дитину, до затримання фактично тимчасово проживав за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимий.

Із урахуванням встановлених вище обставин, слідчий суддя вважає, що надані прокурором докази доводять обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий та прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

При цьому слідчим суддею враховується, що стороною захисту не доведено обставин, які б вказували на можливість застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, та не надано жодних доказів на обґрунтування таких обставин.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що є достатні підстави для обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк, що надасть можливість органу досудового розслідування зібрати у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, що свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, який інкримінується підозрюваному, оскільки, на переконання слідчого судді, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

З огляду на обставини інкримінованого кримінального правопорушення та його тяжкість, а також враховуючи особу підозрюваного, його майновий стан, слідчий суддя вважає за доцільне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 передбачених КПК України обов`язків, в межах 300 (трьохсот) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя покладає на підозрюваного обов`язки, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 177 - 178, 182 - 183, 193 - 194, 196 - 197, 199, 202, 205, 309, 331, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000335 від 14.11.2023 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів та помістити його до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Розмір застави визначити у межах 300 (трьохсот) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 805 200 (вісімсот п`ять тисяч двісті) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду;

- не відлучатися з місця фактичного проживання без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю. У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Для утримання підозрюваний ОСОБА_5 підлягає направленню до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Ухвала слідчого судді діє до 16.01.2024 включно та підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1