справа № 361/1895/24
провадження № 1-кс/361/296/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.02.2024 м. Бровари

Слідчий суддя Броварського міськрайонного суду Київської областi ОСОБА_1 ,

за участі : секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 , її захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Броварського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Баришівського відділу Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000503 від 23.02.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, відносно підозрюваної

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Коржі Броварського району Київської області, з середньою спеціальною освітою, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , офіційно не працюючої, не депутат, не інвалід, вдови, утриманців не має, раніше не судимої -

ВСТАНОВИВ:

24.02.2024 до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшло дане клопотання, в якому зазначено, що слідчим відділом Броварського РУП ГУНП в Київській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових р озслідувань за №0000503 від 23.02.2024, в межах якого ОСОБА_4 23.02.2024 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, а саме в тому, що 22.02.2024 ОСОБА_4 , яка перебувала в стані алкогольного сп`яніння, та знаходячись за місцем проживання свого сина ОСОБА_8 за адресою : АДРЕСА_1 , в ході словесного конфлікту на ґрунті раптових неприязних відносин, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та передбачаючи їх наслідки, нанесла один удар в ліве стегно ОСОБА_8 , спричинивши йому тілесні ушкодження у виді колото-різаної рани лівого стегна з ушкодженням судин, від яких ОСОБА_8 помер на місці події.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у нанесенні умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисного тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння, що спричинило смерть потерпілого, тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами: електронним рапортом ЄО №732 від 22.02.2024 про отримання повідомлення на спецлінію 102 за фактом вчинення злочину; протоколом огляду місця події від 22.02.2024, яким зафіксована обстановка на місці вчинення кримінального правопорушення, за адресою: АДРЕСА_1 та під час огляду вилучено кухонний ніж, який поміщено до паперового конверту; відомостями які містяться в протоколах допитів свідків, підозрюваної; протоколом проведення слідчого експерименту за участі свідка ОСОБА_9 від 23.02.2024; протоколом затримання підозрюваної ОСОБА_4 у вчинені злочину відповідно ст. 208 КПК України від 23.02.2024, під час якого було проведено особистий обшук в ході якого було виявлено та вилучено куртку чорного кольору із слідами РБК, кросівки білого кольору із слідами РБК, штани чорного кольору зі слідами РБК, які поміщені до картонної коробки; іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1 та 3 ст. 177 КПК України, а саме:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що підозрювана ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, санкція за яке передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, а відтак, усвідомлюючи міру покарання у разі визнання її винною у вчиненні вказаного злочину, остання може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення від відповідальності. Окрім цього у підозрюваної відсутнє постійне місце роботи, відсутні утриманці, відсутнє власне житло, отже відсутні міцні соціальні зв`язки, що свідчить про відсутність перешкод для залишення місця проживання та здійснення спроб ухилитися від органів досудового розслідування та суду;

- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - обґрунтовується тим, що підозрювана ОСОБА_4 може незаконно впливати на потерпілу та свідків, які надавали викривальні покази щодо неї, при цьому потерпілою у даному кримінальному провадженні являється дочка ОСОБА_4 , а основний свідок є її співмешканцем, а відтак підозрювана, перебуваючи на свободі матиме можливість незаконно впливати на них з метою зміни ними показань, таким чином перешкоджати повному та об`єктивному проведенню досудового розслідування.

Будь-який інший запобіжний захід, не пов`язаний із позбавленням волі, не може запобігти вказаним ризикам та забезпечити належну поведінку підозрюваної, оскільки остання не має визначеного власного місця проживання, після вчинення злочину намагалася зникнути з місця злочину, вона не підтримує дружніх відносин зі своєю сім`єю, про що свідчить незацікавленість родичів на звернення з клопотанням про особисту поруку, окрім того, обвинувачена не має законних джерел заробітку, не має власного житла, проживає в орендованому будинку разом із ключовим свідком ОСОБА_9 , та відповідно не має фінансової змоги забезпечувати себе у разі обрання запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою.

Єдиним запобіжним заходом, який здатен забезпечити виконання підозрюваної покладених на неї обов`язків та унеможливить реалізацію викладених вище ризиків є запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Ураховуючи вищевикладене, в органу досудового розслідування є всі достатні та обґрунтовані підстави вважати, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначених у ст. 177 КПК України, тому ОСОБА_4 необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 діб та утримувати її в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, розташованому за адресою: м. Київ, вул. Дегтярівська, 13, без визначення розміру застави згідно п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просить задовольнити, оскільки ризики, передбачені ст. 177 КПК України, існують та вони цілком обґрунтовані, а враховуючи, що досудове слідство тільки розпочалося і є ряд невстановлених обставин, підозрювана може впливати на ключового свідка ОСОБА_10 , враховуючи тяжкість покарання за скоєне, а також може переховуватися від слідства та суду.

В судовому засіданні підозрювана ОСОБА_4 при вирішенні клопотання поклалася на розсуд суду.

Захисник підозрюваної адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти застосування до його підзахисної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просить застосувати домашній арешт за адресою : АДРЕСА_1 , так як підозрювана ОСОБА_4 перебуваючи під цілодобовим домашнім арештом не матиме змоги впливати на свідків та потерпілу, ключовий свідок проживає за іншою адресою, до того ж адвокат не погоджується із кваліфікацією кримінального правопорушення, яке інкримінується його підзахисній, на його погляд тут має місце ненавмисне вбивство.

Заслухавши позицію сторін кримінального провадження, дослідивши подане клопотання та додані до нього сторонами матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно положень ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який стосується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, при цьому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Клопотання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою порушено з метою запобігання ризикам, визначеним п.п. 1 та 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, на думку слідчого та прокурора, підозрювана ОСОБА_4 , будучи на свободі матиме можливість переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, потерпілу.

При дослідженні доданих до клопотання доказів, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, що стверджується наявними в долучених до клопотання документах даними, а саме:

- протоколом огляду місця події від 23.02.2024 за адресою : АДРЕСА_1 , під час якого зафіксовано обстановку та вилучено речові докази (а.с.17-21);

- протоколом допиту потерпілої ОСОБА_11 , яка повідомила в т.ч. про те, що останні три роки її мати ОСОБА_4 проживає із співмешканцем ОСОБА_9 , в цей час почала часто вживати алкогольні напої, через що потерпіла стала менше спілкуватися із матір'ю та в сім'ї почалися конфлікти, а саме у ОСОБА_12 з матірю, так як він був проти їх стосунків (22-24);

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 (а.с.28-31) та протоколом проведення слідчого експерименту 23.02.2024 (а.с.32-39), в яких зафіксовано, як останній повідомив та показав на місці події обставини завдання ОСОБА_4 своєму синові ОСОБА_8 тілесного ушкодження ножом, після чого останній помер;

- протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 23.02.2024, під час якого було проведено особистий обшук в ході якого було виявлено та вилучено куртку чорного кольору із слідами РБК, кросівки білого кольору із слідами РБК, штани чорного кольору зі слідами РБК, які поміщені до картонної коробки (а.с.44-47);

- протоколами допитів підозрюваної ОСОБА_4 , в яких зафіксовано повідомлення останньою обставин завдання нею ножом тілесного ушкодження своєму синові ОСОБА_8 тілесного ушкодження, після чого останній помер (а.с.48-50,51-53);

- Довідкою чергового лікаря КНП «Баришівська БЛ», відповідно до якої ОСОБА_4 23.02.2024 доставлено поліцією на приймальне відділення о 05-10, практично здорова, тілесні ушкодження відсутні, на апараті газоаналізатор «Alkotest5510» - 1,46 % о.

Вказані докази на даній стадії процесу свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що сталася подія кримінального правопорушення та підозрювана ОСОБА_4 причетна до цієї події.

Разом з тим, необхідно зауважити, що на цій стадії процесу слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достовірності, достатності та взаємозв'язку, в інший спосіб перевіряти доведеність вини та кваліфікації дій підозрюваного, розглядати та вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження щодо обвинуваченого по суті. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів.

Європейський Суд з прав людини у п. 48 рішення «Чеботар проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.2007 зазначив, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання. Термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30.08.1990, п. 32, Series A, № 182).

Слідчий суддя також вважає встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме : ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування, суду, незаконно впливати на потерпілу, свідків.

Ризик, це, зокрема, невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України. Між тим, чинний КПК України не вимагає надання відповідних доказів того, що підозрювана особа обов`язково здійснить дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема й у випадку застосування відносно неї більш м`якого запобіжного заходу, однак, перед слідчим суддею повинна бути доведена наявність реальної можливості здійснити підозрюваною особою такі дії в майбутньому, в зв`язку з чим, слідчим суддею повинен бути обраний такий запобіжний захід, який в повній мірі буде здатним запобігти можливому прояву означених дій з боку підозрюваної особи.

Надаючи оцінку можливості підозрюваною ОСОБА_4 переховуватися від суду або незаконно впливати на потерпілу та свідків, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що остання з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого їй злочину, може вдатися до відповідних дій.

При визначенні ймовірності переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду слідчий суддя враховує тяжкість покарання, що загрожує останній у разі визнання її винуватою у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, санкцією якого передбачено позбавлення волі від семи до десяти років, тому цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.

Разом з цим, підозрювана ОСОБА_4 не працевлаштована, не одружена, утриманців не має, що свідчить про відсутність стійких соціальних зв'язків, вказані обставини у сукупності між собою та з іншими обставинами цього кримінального провадження дають підстави обґрунтовано припускати можливість її переховування від органів досудового розслідування та суду.

При встановленні наявності ризику незаконного впливу на потерпілу, свідків слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, 224 КПК України).

На теперішній час, досудове розслідування даного кримінального провадження тільки розпочалося. В рамках такого кримінального провадження свідки були допитані, будучи попередженими про кримінальну відповідальність, в тому числі, за надання завідомо неправдивих показань. Слідчий суддя враховує, що в подальшому такі особи ймовірно будуть допитуватися безпосередньо судом, що не виключає існування такого ризику, як вплив підозрюваною на свідків, оскільки перебуваючи на свободі, не маючи запобіжного заходу, знаючи їх місце проживання, зможе впливати на них з метою зміни показів на такі, що не відповідають дійсності.

При цьому слідчим суддею береться до уваги та обставина, що свідчення підозрюваної про обставини кримінального правопорушення відрізняються від свідчень свідка ОСОБА_9 , який безпосередньо був присутнім на місці скоєння кримінального правопорушення, що відповідно потребує перевірки для з'ясування дійсних обставин скоєння кримінального правопорушення.

За таких обставин, слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження прокурора щодо існування цього ризику.

У відповідності з положеннями ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює всі обставини у їх сукупності, приймаючи до уваги те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, враховуючи особу підозрюваної, яка не працює, на утриманні нікого не має, має місце реєстрації, раніше не судима, будь-яких даних про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно останнього більш м'якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою в судовому засіданні не встановлено, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо підозрюваної ОСОБА_4 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків, з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження вбачається доцільним обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_4 .

Як передбачено правовою позицією ЄСПЛ, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Оцінюючи можливість застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, суд використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи ніж тримання під вартою не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість допустити це в конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

При вирішенні цього питання суд виходить з того, що більш м`які запобіжні заходи, не пов`язані із триманням під вартою, не запобігають можливості вільного спілкування підозрюваної як особисто, так і за допомогою засобів телекомунікації з свідками, потерпілою, з цих підстав і домашній арешт не зможе ефективно запобігти вказаним ризикам.

Суд при цьому враховує, що застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_4 обумовлено потребами досудового розслідування, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується підозрюваній, при цьому об`єктивних даних, які б свідчили про неможливість перебування ОСОБА_4 під вартою, суду надано не було, як і не наведено жодних доводів, що вона не буде переховуватися від суду, не буде впливати на потерпілу або свідків.

Таким чином, в судовому засіданні під час розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу в виді тримання під вартою слідчим суддею встановлено, що стороною обвинувачення доведено наявність всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, тобто наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваною ОСОБА_4 тяжкого злочину, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, недостатність в даному випадку на даний час застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, що дає підстави для задоволення даного клопотання.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, суд не визначає розмір застави щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Згідно з ст. 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись ст. ст. 176 - 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 198, 309, 369, 370, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, строком на 60 діб, тобто до 22.04.2024 включно.

Строк тримання під вартою ОСОБА_4 рахувати з моменту затримання - з 23.02.2024.

Копію ухвали вручити підозрюваному, захиснику, прокурору та направити до Державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Ухвала підлягає негайному виконанню і може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1