Справа № 555/2469/23
Номер провадження 1-кс/555/642/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"30" листопада 2023 р.

Слідчий суддя Березнівського районного суду Рівненської області ОСОБА_1

за участю секретаря - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Березне клопотання прокурора Березнівського відділу Здолбунівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000438 від 28.11.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.241 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

І.Обгрунтування клопотання

В обгрунтування вказаного клопотання прокурор покликається на те, що 27.11.2023 року до відділення поліції № 4 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області надійшло повідомлення про те, що невстановлені особи в урочищі «Літній табір» побизу с.Балашівка, Березнівської ТГ Рівненського району Рівненської області, встановивши спеціальні комплекси, здійснюють забруднення атмосферного повітря шкідливими для життя, здоров`я людей або для довкілля речовинами та відходами, шляхом випалювання деревного вугілля з порушенням спеціальних правил, що створює небезпеку для життя, здоров`я людей та для довкілля.

У зв`язку з цим, старшим інспектором-черговим ВП № 4 майором поліції ОСОБА_4 складений відповідний рапорт, який зареєстрований в Журналі єдиного обліку заяв та повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події відділення поліції № 4 Рівненського РУП ГУ НП в Рівненській області під №5330 від 27.11.2023 року.

28.11.2023 року, відповідно до вимог ст.214 КПК України, слідчим СВ відділення поліції №4 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області, відомості за даним фактом внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000438 з попередньою правовою кваліфікацією за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.241 КК України, та розпочато проведення досудового розслідування кримінального провадження.

27.11.2023 року було проведено огляд місця події, в урочищі «Літній табір» на землях запасу територіальної громади, поблизу с.Балашівка, Березнівської ТГ Рівненського району Рівненської області, встановлено, що в даному урочищі дійсно знаходиться 2 (дві) металеві бочки для випалювання деревного вугілля, які станом на момент огляду, були запалені, про що свідчить, що в них випалюється деревне вугілля, що підтверджується явними ознаками, а саме вогнем та димом з даних бочок. Також протоколом огляду було виявлено деревину породи «береза та сосна», яка порізана на частини колод 1 метра, загальною кубомасою приблизно 6 метрів кубічних - власниками яких являються ОСОБА_5 , житель с.Балашівка, Березнівської ТГ Рівненського району Рівненської області.

28.11.2023 слідчий у кримінальному провадженні, своєю постановою вилучені 2 (дві) металевих бочки для випалювання деревного вугілля, деревину породи «береза та сосна», яка порізана на частини колод 1 метра, загальною кубомасою приблизно 6 метрів кубічних, визнав речовим доказом та приєднав до матеріалів кримінального провадження, визначивши подальше місце зберігання - за місцем їх знаходження в урочищі «Літній табір».

Оскільки вказані предмети зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, з метою їх збереження прокурор просить накласти арешт на вказане майно.

ІІ.Позиції учасників судового розгляду

Прокурор ОСОБА_3 в судове засідання не прибув; про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не прибув; про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України слідчий суддя вважає за можливе проводити судовий розгляд даного клопотання у відсутності учасників кримінального провадження.

На підставі ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не проводилося.

ІІІ.Мотиви прийнятого слідчим суддею рішення.

З матеріалів клопотання вбачається, що в провадженні слідчих органів перебуває кримінальне проводження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000438 від 28.11.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.241 КК України.

Відповідно до протоколу огляду від 27.11.2023 року було проведено огляд місця події в урочищі «Літній табір» на землях запасу територіальної громади поблизу с.Балашівка, Березнівської ТГ Рівненського району Рівненської області та встановлено, що в даному урочищі дійсно знаходиться 2 (дві) металеві бочки для випалювання деревного вугілля, на момент огляду всі металеві бочки були запалені, про що свідчить, що в них випалюється деревне вугілля, що підтверджується явними ознаками, а саме вогнем та димом з даних бочок. Також було виявлено деревину породи «береза та сосна», яка порізана на частини колод 1 метра, загальною кубомасою приблизно 6 метрів кубічних, власником яких являються ОСОБА_5 , житель с.Балашівка, Березнівської ТГ Рівненського району Рівненської області.

Вказані предмети відповідно до постанови слідчого від 28.11.2023 року визнано речовими доказами та приєднано до кримінального провадження №0000438 від 28.11.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.241 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

За приписами ч.5 ст.171 Кримінального процесуального кодексу України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Дане клопотання подане прокурором, а зазначені строки звернення до суду прокурором дотримано.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно положень ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч.3 ст.170 КПК України).

Відповідно до норм ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частина 2 статті 173 КПК України визначає, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

До основних стандартів у сфері правового регулювання відносин власності належить Загальна декларація прав людини (1948 р.) та Європейська конвенція про захист прав людини та основних свобод (1950 р.), учасником яких є Україна.

Статтею 1 Протоколу №1 (1952 р.) до Конвенції встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Як у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 р.), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 р.) ЄСПЛ зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним, тобто для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи (справа «Ізмайлов проти Росії», п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 р.).

Слідчий суддя за результатами дослідження матеріалів клопотання приходить до переконання, що є підстави вважати, що виявлені та вилучені в ході огляду предмети відповідають критеріям ст.98 КПК України, тобто існує дійсна сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що вони могли зберегти на собі сліди вчинення злочину або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому з метою недопущення знищення чи зміни такого, клопотання слід задоволити та накласти арешт на вказане майно.

Також за встановлених слідчим суддею обставин накладення арешту на вилучене у ОСОБА_5 майно, тобто втручання у здійснення останнім права власності щодо такого майна відповідає критерію законності, переслідує «суспільний», «публічний» інтерес, і такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) буде пропорційним визначеним цілям.

Згідно із ч.11 ст.170 КПК України слідчий суддя встановлює заборону відчужувати, розпоряджатися та користуватися чи вчиняти будь-які інші дії із вищевказаними майном до скасування арешту у встановленому законом порядку.

Керуючись ст.ст.170,171,173 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно речовий доказ у кримінальному провадженні №0000438 від 28.11.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.241 КК України - 2 (дві) металевих бочки для випалювання деревного вугілля, які на момент огляду перебували в працездатному стані, деревину породи «береза та сосна», яка порізана на частини колод 1 метра, загальною кубомасою приблизно 6 метрів кубічних, фактичним володільцям яких являється: ОСОБА_5 , житель с.Балашівка Березнівської ТГ Рівненського району Рівненської області, заборонивши його відчуження, розпорядження та користування ним до скасування у встановленому КПК України порядку.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч.1 ст.174 КПК України, особи, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Копію ухвали невідкладно надіслати прокурору та володілцю майна.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1