У Х В А Л А

21.11.2023 Дніпровський районний суд міста Києва (далі Суд) у складі судді ОСОБА_1 одноособово, за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 та прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду у м. Києві кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 вересня 2017 року за № 0013315 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 185, ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 Кримінальним кодексом (далі КК)України, установив:

І. Історія провадження

Згідно даних обвинувального акта, складеного 30 жовтня 2017 року слідчим Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_5 та затвердженого 31 жовтня 2017 року прокурором Київської міської прокуратури № 4 ОСОБА_3 , слідує, що ОСОБА_4 висунуто обвинувачення у таємному викраденні чужого майна (крадіжці) та повторно в закінченому замаху на це ж діяння.

Ухвалою суду від 06 листопада 2017 року у провадженні призначено підготовче провадження.

13 листопада 2017 року участь у засіданні приймав ОСОБА_4 , отримав пам`ятку про права та заявив клопотання, у порядку ст. 315 КПК, котрі потягнули за собою відкладення засідання. Після чого до суду жодного разу не прибув по сьогодні.

У зв`язку з чим, судовим рішенням від 20 червня 2018 року щодо обвинуваченого застосовано привід. Ухвалою від 23 жовтня 2018 року надано дозвіл на затримання обвинуваченого для участі в розгляді клопотання про застосування/обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Цим же судовим рішенням від 23 жовтня 2018 року обвинуваченого оголошено у розшук.

Надалі, до суду надійшло звернення УП щодо того, що у ході розшукових заходів виникла потреба оголошення обвинуваченого у міжнародний розшук, позаяк останні (розшукові заходи) у межах України без результативні.

Ухвалою від 17 липня 2023 року відновлено провадження та згідно судового рішення від 28 липня 2023 року витребувано дані про перетин кордону обвинуваченим.

Після чого встановлено, що згідно даних ДПС України, обвинувачений залишив територію України 31 березня 2018 року.

ІІ. Суть питання, що вирішується ухвалою

У силу вказаних обставин судом, з урахуванням позиції прокурора у кримінальному провадженні - прокурор Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , розглянуто питання щодо потреби оголошення обвинуваченого у міжнародний розшук.

ІІІ. Кримінальне процесуальне законодавство

Кримінальний процесуальний кодекс України

Стаття 314. Підготовче судове засідання

2. Підготовче судове засідання відбувається за участю обвинуваченого […] згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду.

Стаття 323. Наслідки неприбуття обвинуваченого

1. Якщо обвинувачений, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не прибув за викликом у судове засідання, суд […] вживає заходів до забезпечення його прибуття до суду.

Стаття 335. Зупинення судового провадження

1. У разі якщо обвинувачений ухилився від явки до суду […], суд зупиняє судове провадження стосовно такого обвинуваченого до його розшуку, […].

ІV. Мотиви суду

Суд в ухвалі від 23 жовтня 2018 року уже констатував, що є достатні підстави вважати, що обвинувачений переховується від суду. При цьому до моменту його прибуття розгляд провадження не можливий в силу положень ст. 314, 318 КПК.

Відповідно, у вказану дату обвинуваченого оголошено в розшук.

Водночас, нині, щодо розшуку, з огляду на наявність інформації про перетин обвинуваченим кордону, Суд зазначає таке.

Кримінальний процесуальний кодекс України не містить визначення розшуку, тож з метою визначення вказаного поняття, слід звернутися до Академічного тлумачного словника Української мови, де вказано, що розшук (юр.) - це система слідчих та оперативних заходів щодо виявлення злочинця, який зник і т. ін.

Таким чином, аналіз положень КПК України в сукупності із зазначеним визначенням поняття «розшук» дає підстави зробити висновок, що розшук - це система слідчих (розшукових), негласних слідчих (розшукових) та процесуальних дій, спрямованих на виявлення зниклої особи.

Водночас, КПК України не регламентовано поняття «міжнародний розшук» та не розкрито зміст зазначеного терміну. Проте, термін «міжнародний розшук» використовується в цьому кодексі, до прикладу, як обов`язкова підстава для обрання запобіжного заходу у порядку ч. 6 ст. 193 КПК.

Розшук є родовим поняттям, він може здійснюватися на території України, бути міждержавним та/або міжнародним. Метою для усіх видів розшуку є отримання інформації про місцезнаходження розшукуваної особи та подальшого доставлення її до суду, правоохоронного органу.

Отже, аналіз норм чинного законодавства дає підстави для висновку, що розшук є комплексом слідчих, оперативно-розшукових, розшукових, інформаційно-довідкових, сигнальних та інших заходів, які здійснюються правоохоронними органами в місцях можливого перебування розшукуваних осіб, а міжнародним розшуком є комплекс зазначених заходів, що заснований на нормах національного і міжнародного права та здійснюються поза межами держави-ініціатора за запитами спеціально уповноважених органів держав, силами правоохоронних органів запитуваних країн з використанням в т.ч., при наявності підстав, можливостей Міжнародної організації кримінальної поліції - Інтерпол.

Дніпровське УП ГУ НП в м. Києві поінформувало, що без оголошення особи у міжнародний розшук виконати вказаний комплекс слідчих, оперативно-розшукових, розшукових, інформаційно-довідкових, сигнальних та інших заходів не можливо.

Ураховуючи викладене, Суд уважає, що існують достатні підстави для оголошення обвинуваченого додатково в міжнародний розшук, з огляду на ухилення від явки до суду та залишення території України.

Позаяк, установлення місця перебування обвинуваченого та доставлення його до суду є необхідною умовою для розгляду кримінального провадження в розумні строки, та з цією метою відповідними суб`єктами здійснюється розшук особи, яка ухиляється від суду.

З цих підстав та керуючись ст. 314, 323, 335 КПК України, Суд постановив:

оголосити у міжнародний розшук громадянина Грузії ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Організацію розшуку доручити Дніпровському УП ГУ НП в м. Києві та прокурору Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 .

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою статті 392 Кримінального процесуального Кодексу України.

С у д д я ОСОБА_1