УХВАЛА

Іменем України

18 жовтня 2023 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі: прокурора ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Вірменії, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 292 КК України

ВСТАНОВИВ:

Слідча звернулась до слідчого судді з клопотанням, в якому просила застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Обґрунтовуючи подане клопотання, слідчий вказав, що слідчим управлінням ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування об`єднаного кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000438 від 22 серпня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 292 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що у невстановлений слідством день та час, але не пізніше 12.09.2023 ОСОБА_6 , переслідуючи мету незаконного збагачення, діючи за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , виник злочинний умисел, направлений на пошкодження магістрального нафтопроводу «Мозир-Броди», який належить АТ «Укртранснафта» та викрадення з нього нафти.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, 16.10.2023 ОСОБА_6 , діючи за попередньою змовою групою осіб, а саме з ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , прибули до поля між селами Дідовичі та Борисівка Звягельського району Житомирської області на 221 км. першої черги магістрального нафтопроводу «Мозир-Броди». ОСОБА_11 та ОСОБА_12 здійснювали огляд ділянки, а саме з метою запобігання викриття їх злочинної діяльності та подання сигналу іншим учасникам групи, в разі можливого їх викриття службою безпеки та правоохоронними органами. В свою чергу ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 та ОСОБА_6 здійснили пошкодження зазначеного магістрального нафтопроводу, тобто шляхом підкопу до нього та свердлення, підключили дизельний генератор, який привезли з собою, таким чином забезпечивши обладнання електроенергією, виготовили отвір в тілі магістрального нафтопроводу та приварили (у напрямку на 12:00) металевий патрубок діаметром 50 мм., висотою 40 мм, на який накручено кульовий кран SD FORTE DN 50 PN40, який з`єднано із двома послідовно розташованими кранами із маркуванням DN 50 PN30 та DN 50 PN40, до кранів приєднали гумовий шланг із маркуванням HYPRO SCAND TANKOIL SW WP 10 BAR 1435-00-32 загальною довжиною 16 м. За допомогою вищевказаного гумового шлангу, здійснили відвід від корпусу магістрального нафтопроводу для накопичення викраденої нафти до гумового горизонтального резервуару, який знаходився в причепі автомобіля ISUZU номерний знак НОМЕР_1 , на якому вони приїхали до місця вчинення злочину.

Умисні дії ОСОБА_6 , які виразились у пошкодженні магістрального нафтопроводу, що призвело до порушення нормальної його роботи, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, кваліфіковано за ч. 2 ст. 292 КК України.

16.10.2023 о 02 год. 25 хв. у порядку ст. 208 КПК України, за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 292 КК України затримано ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та відповідно до вимог ст.ст. 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 292 КК України:

Враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 292 КК України та наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, ч. 1 ст. 177 КПК України, сторона обвинувачення просить суд обрати винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, посилаючись на те, що підозра обґрунтовується протоколами НСРД та іншими доказами.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 вказав, що ОСОБА_6 може вчиняти спробу переховуватись від органів досудового розслідування; наявний ризик спотворення, знищення доказів та ризик впливу на свідків, учасників кримінального провадження. Повідомив, що з огляду на вжиті заходи конспірації, у володінні підозрюваних можуть перебувати речі, які мають доказове значення. Також вказав, що у 2013р. ОСОБА_6 був звільнений від кримінально відповідальності, однак згодом вчинив повторне кримінальне правопорушення за ст. 186 КК України.

Захисник ОСОБА_4 заперечила щодо задоволення клопотання слідчої, оскільки вчинений злочин не відноситься до злочинів проти життя, здоров`я людей. Вказала, що ОСОБА_6 має постійне місце проживання, завжди з`являється за викликом до слідчого. Також ОСОБА_6 має проблеми зі здоров`ям, він погано чує, оскільки пошкоджене одне вухо. Просила обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання з покладенням обов`язків.

Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні просив обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя враховує наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З наданих матеріалів клопотання вбачається, що на даній стадії є достатні дані, які вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення ч. 2 ст. 292 КК України, що підтверджується наявними в матеріалах та дослідженими слідчим суддею доказами.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя, враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення, не виключає можливість того, що підозрюваний усвідомлюючи тяжкість злочину, бажаючи уникнути негативних наслідків кримінально-правового та цивільно-правового характеру, може ухилятися від органу досудового розслідування та суду.

Суд бере до уваги, що повне коло осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення та, як наслідок, усі речові докази, органом досудового розслідування не виявлено та не вилучено, а отже ризик визначений п. 2 ч. 1ст. 177 КПК України є реальним.

Прокурором доведені ризики визначені п. 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки, кримінальне провадження перебуває на початковій стадії досудового розслідування, потребують з`ясуванню обставини вчинення злочину шляхом, зокрема, проведення допитів свідків, а підозрюваний ОСОБА_6 з метою уникнення кримінальної відповідальності, перешкоджанню всебічного, повного та неупередженого встановлення обставин вчинення злочину, може вчиняти спроби протиправного впливу на учасників кримінального провадження будь яким шляхом для зміни (відмови) від показів останніх.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про доведеність органом досудового розслідування ризиків визначених ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне в матеріалах провадження відсутні.

В контексті практики Європейського суду з прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

Статтею 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, і визначений вичерпний перелік випадків можливості застосування такого заходу.

Приймаючи до уваги обставини, передбачені ст.178 КПК України, у т.ч. вік, відсутність місця роботи, дані щодо притягнення ОСОБА_6 до кримінальної відповідальності, обставини вчинення кримінального правопорушення, інші дані, що характеризують особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Слідчий суддя не приймає до уваги медичні висновки про стан здоров`я ОСОБА_6 , які датовані 2019р. Окрім того, суду не надано доказів на предмет неможливості утримання під вартою підозрюваного за станом здоров`я.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті (ч.3 ст.183 КПК України).

Враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення, дані щодо особи підозрюваного, слідчий суддя визначає заставу у розмірі 80 (вісімдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 214720 грн. (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять гривень).

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 176 178, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 309, 372, 376 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 діб, який обчислювати з часу затримання особи, тобто з 02год 25хв. 16.10.2023 року по 02год 25хв. 15.12.2023року.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання обов`язків, визначених КПК України, яка може бути внесена у будь-який момент протягом дії ухвали як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Корольовського районного суду м. Житомира.

Розмір застави визначити у межах 80 (вісімдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 214720 грн. (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять гривень).

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому підозрювана зареєстрований (проживає) без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у тому числі свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.;

5) заборонити спілкуватися з підозрюваними та свідками кримінального провадження №0000438 від 22.08.2023, коло яких визначать слідчий та прокурор.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі установи виконання покарань.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Строк дії ухвали до 02 год 25 хв. 15.12.2023року

Повний текст ухвали оголошено 23.10.2023 р. о 14:00год.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1