233 № 233/5478/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про продовження строку запобіжного заходу

18 грудня 2023 року Слідчий суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП № 2 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_4 про продовження строку тримання під вартою по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000327 від 23 вересня 2023 року за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України,

в с т а н о в и в :

14 грудня 2023 року до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області надійшло клопотання слідчого СВ ВП №2 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000327 від 23 вересня 2023 року за ч.1 ст. 121 КК України стосовно ОСОБА_6 .

В обґрунтування вимог клопотання зазначено, що в провадженні СВ ВП №2 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000327 від 23 вересня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, стосовно ОСОБА_6 .

Досудовим розслідуванням встановлено, що молодший сержант ОСОБА_6 , будучи військовослужбовцем військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період та проходячи її на посаді старшого бойового медика 3 самохідної артилерійської батареї 1 самохідного артилерійського дивізіону бригадної артилерійської групи військової частини НОМЕР_1 , 22 вересня 2023 року приблизно о 20 год. 30 хв. перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння в місці тимчасової дислокації військової частини НОМЕР_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , під час спілкування на подвір`ї вищевказаного будинку, між ним та військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 молодшим сержантом ОСОБА_7 виник словесний конфлікт в ході якого, ОСОБА_6 завдав ОСОБА_7 один удар лівою долонею по обличчю, в свою чергу ОСОБА_7 завдав ОСОБА_6 один удар кулаком правої руки в ліве око. В цей час у конфлікт втрутився присутній військовослужбовець військової частини НОМЕР_1 старший солдат ОСОБА_8 , який розборонив ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Далі, в цей же день, приблизно о 22 год. 15 хв., молодший сержант ОСОБА_6 разом із старшим солдатом ОСОБА_8 прийшли на місце тимчасової дислокації військової частини НОМЕР_1 , за адресою: АДРЕСА_2 , де в кухонній кімнаті знаходився ОСОБА_7 , який, побачивши ОСОБА_6 та ОСОБА_8 , взяв в руки ввірену йому для службового користування 5,45 мм. нарізну бойову вогнепальну зброю автомат Калашникова (АК-74) № НОМЕР_2 з приєднаним до нього магазином з бойовими припасами, ствол якої направив в бік останніх, та намагався дослати патрон у патронник. В цей час, ОСОБА_8 вихопив з рук ОСОБА_7 вищевказану вогнепальну зброю та кинув її на підлогу. Після чого, між ОСОБА_7 та ОСОБА_8 почалася обоюдна боротьба, під час якої, у молодшого сержанта ОСОБА_6 виник кримінальний протиправний умисел спрямований на завдання молодшому сержанту ОСОБА_7 тяжкого тілесного ушкодження.

Реалізуючи свій кримінальний протиправний намір на завдання молодшому сержанту ОСОБА_7 тяжкого тілесного ушкодження, молодший сержант ОСОБА_6 , будучі в стані алкогольного сп`яніння, взяв в руки бейсбольну биту, яка знаходилась у куті кухонної кімнати, та завдав нею один удар по голові ОСОБА_7 .

Своїми умисними діями, безпосередньо спрямованими на заподіяння тяжкого тілесного ушкодження, молодший сержант ОСОБА_6 заподіяв молодшому сержанту ОСОБА_7 відкриту черепно мозкову травму, забій головного мозку І ступеню, пневмоцефалія, перелом луски скроневої кістки праворуч з переходом на основу в ділянці соскоподібного відростку, забійну рану лобної області, що за ступенем тяжкості відноситься до тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя в момент заподіяння.

23 вересня 2023 року о 14 годині 00 хвилин на підставі ст. 208 КПК України затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, ОСОБА_6 , та 23 вересня 2023 року останнього повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.

Ухвалою слідчого судді Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 26 вересня 2023 року ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою в умовах гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на 60 днів.

08 листопада 2023 року постановою керівника Донецької спеціалізованої прокуратури в сфері оборони Східного регіону ОСОБА_9 строк досудового розслідування біло продовжено до 3-х місяців тобто до 23 грудня 2023 року.

Ухвалою слідчого судді Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 20 листопада 2023 року, ОСОБА_6 продовжено строк дії раніше обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою в умовах гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_1 строком по 23 грудня 2023 року включно.

Таким чином, строк дії запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою спливає 23 грудня 2023 року.

Водночас, органом досудового розслідування проводяться слідчі (розшукові) дії, направлені на отримання доказів, у зв`язку з чим для повного та неупередженого розслідування у кримінальному провадженні необхідно виконати наступне: отримати висновки судово-психологічних експертиз щодо індивідуально-психологічних особливостей свідка ОСОБА_8 , потерпілого ОСОБА_7 та підозрюваного ОСОБА_6 , за результатом проведених допитів та слідчих експериментів за участю останніх; повідомити про підозру ОСОБА_6 в остаточній редакції; виконати з потерпілим, підозрюваним та його захисником вимоги ст. 290 КПК України; підготувати обвинувальний акт у вказаному кримінальному провадженні, реєстр матеріалів досудового розслідування.

Провести вказані слідчі та процесуальні дії до 23.12.2023 не виявляється за можливе з огляду на тривалий час проведення судових експертиз через значну завантаженість судових експертів.

Також, вчинення зазначених слідчих (розшукових) та процесуальних дій до 23.12.2023 ускладняється тим, що вчинення більшості із зазначених вище дій, які необхідно виконати для прийняття кінцевого процесуального рішення у вказаному кримінальному провадженні залежить від тривалості проведення судових експертиз, висновки яких потрібні для проведення таких слідчих та процесуальних дій тощо.

Метою продовження запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спроб: переховуватися від суду; незаконно впливати на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Така потреба обумовлена наявністю ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які на цей час не зменшилися.

Мотивуючи клопотання, слідчий посилається на існування ризиків, передбачених п.1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_6 спробує: переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків.

Застосування більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти цим ризикам.

Копії клопотання та матеріалів, що його обґрунтовують, вручені підозрюваному ОСОБА_6 14 грудня 2023 року, про що свідчить розписка останнього.

Слідчий в судовому засіданні просив задовольнити клопотання та продовжити ОСОБА_6 строк тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав його обґрунтованості. Зазначив, що більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки, наявні ризики виправдовують продовження обраного запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 у виді тримання під вартою. Заперечував з приводу клопотання захисника про зміну раніше обраного запобіжного заходу з тримання під вартою на інший, більш м`який запобіжний захід.

Підозрюваний ОСОБА_6 заперечував щодо задоволення клопотання слідчого, також підтримав клопотання захисника.

Захисник у судовому засіданні зазначив, що підозра не є обґрунтованою через невірну кваліфікацію дій ОСОБА_6 , та просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого та змінити запобіжний захід з тримання під вартою на інший, більш м`який, не пов`язаний з триманням під вартою, або визначити заставу як альтернативний запобіжний захід, оскільки цього буде достатньо для належної поведінки підзахисного.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши долучені до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 121 КК України 23 вересня 2023 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000327.

23 вересня 2023 року підозрюваному ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України та вручено копію повідомлення про підозру і пам`ятку з процесуальними правами та обов`язками підозрюваного.

Ухвалою слідчого судді Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 26 вересня 2023 року ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою в умовах гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на 60 днів.

08 листопада 2023 року постановою керівника Донецької спеціалізованої прокуратури в сфері оборони Східного регіону ОСОБА_9 строк досудового розслідування біло продовжено до 3-х місяців тобто до 23 грудня 2023 року.

Ухвалою слідчого судді Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 20 листопада 2023 року, ОСОБА_6 продовжено строк дії раніше обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою в умовах гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_1 строком по 23 грудня 2023 року включно.

Ухвалою слідчого судді Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 18 грудня 2023 року продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000327 від 23 вересня 2023 року до п`яти місяців, тобто до 23 лютого 2024 року.

Продовження строку запобіжного заходу стосовно підозрюваного ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою необхідно для виконання наступних слідчих та процесуальних дій: отримати висновки судово-психологічних експертиз щодо індивідуально-психологічних особливостей свідка ОСОБА_8 , потерпілого ОСОБА_7 та підозрюваного ОСОБА_6 , за результатом проведених допитів та слідчих експериментів за участю останніх; повідомити про підозру ОСОБА_6 в остаточній редакції; виконати з потерпілим, підозрюваним та його захисником вимоги ст. 290 КПК України; підготувати обвинувальний акт у вказаному кримінальному провадженні, реєстр матеріалів досудового розслідування.

Направлення кримінального провадження до суду без проведення зазначених слідчих та процесуальних дій не доцільно, оскільки необхідно всебічно, повне і неупереджене дослідження всіх обставин кримінального провадження.

Провести вказані слідчі та процесуальні дії до 23 грудня 2023 року не виявляється за можливе з огляду на тривалий час проведення судових експертиз, значну завантаженість судових експертів. Також, вчинення зазначених слідчих (розшукових) та процесуальних дій до 23 грудня 2023 року ускладняється тим, що вчинення більшості із зазначених вище дій, які необхідно виконати для прийняття кінцевого процесуального рішення у вказаному кримінальному провадження, не залежить безпосередньо від слідчого, а залежить від тривалості проведення судових експертиз, висновки яких потрібні для проведення таких слідчих та процесуальних дій тощо.

Відповідно до вимог ч.4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Згідно ч.2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати дванадцяти місяців у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Згідно з ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст.197 КПК України строї дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Обґрунтованість підозри передбачає наявність фактів чи свідчень, здатних переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення. Слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

У судовому засіданні встановлено, що наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, достатньою мірою підтверджується копіями доказів, що містяться у матеріалах справи: протоколом огляду місця події від 23 вересня 2023 року; протоколами допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ; протоколом проведення слідчого експерименту зі свідком ОСОБА_8 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ; протоколом проведення слідчого експерименту з потерпілим ОСОБА_7 ; протоколом проведення слідчого експерименту з підозрюваним ОСОБА_6 ; висновком судово-психіатричного експерта №656 від 30 жовтня 2023 року відносно підозрюваного ОСОБА_6 ; висновком судово-медичного експерта № 207 від 23 жовтня 2023 року; висновком судово-медичного експерта № 207/32 від 16 листопада 2023 року.

Наведеного вище достатньо для висновку, що підозра на даній стадії кримінального провадження відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».

Відповідно до ч.2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Ризик - це невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч.1 ст.177 КПК України.

Зазначений стандарт доказування (переконання) слідчий суддя використовує для перевірки наявності ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, у цьому кримінальному провадженні щодо підозрюваного ОСОБА_6 .

У судовому засіданні слідчим та прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені п.1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме переховування від органів досудового розслідування та суду, з огляду на суворість покарання, яке може понести ОСОБА_6 , у разі доведення його вини, за тяжке кримінальне правопорушення у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до10 років та яке може бути визнане ним більш небезпечним ніж втеча. Отже тяжкість ймовірного покарання та ступінь тяжкості злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , значно підвищують ризик переховування його від органів досудового розслідування та суду на перших етапах притягнення до кримінальної відповідальності.

Оцінюючи можливість впливу на свідків, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України). За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

Європейський суд з прав людини у рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року, вказав на те, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

З огляду на вищенаведене, слідчий суддя вважає неможливим застосування щодо ОСОБА_6 більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, для запобігання ризиків, зазначених в клопотанні та встановлених у судовому засіданні та забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

При цьому в достатній мірі оцінено в сукупності також такі обставини: обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його вини за злочин, у вчиненні якого він підозрюється; особу підозрюваного, конкретні обставини інкримінованого злочину, та наявність ризиків, які дає підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання слідчого і продовжити стосовно підозрюваного ОСОБА_6 дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування з урахуванням вимог ст. 197 КПК України до 23 лютого 2024 року.

Крім того, на виконання вимог ч.3 ст. 183 КПК України, яка регламентує, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті, у провадженні слід визначити відповідну заставу.

При визначенні розміру застави слідчий суддя виходить з наступного.

Згідно ч. 4, 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави визначається у таких межах … 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб .

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Також, положення КПК України та практика ЄСПЛ орієнтують на такі критерії, які слід врахувати при визначені розміру застави: обставини кримінального правопорушення; особливий характер справи; майновий стан; його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; масштаб його фінансових операцій; даних про особу; встановлені ризики, передбачених статтею 177 КПК України; «середовище»; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин; шкода, завдана кримінальним правопорушенням.

У контексті обставин цього кримінального правопорушення слідчий суддя вважає, що застава у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, здатна буде забезпечити виконання покладених на підозрюваного обов`язків та запобігти встановленим ризикам.

Така сума застави оцінена враховуючи дані про особу та її поведінку її активи та її взаємовідносини з особами, які мають забезпечити її безпеку, іншими словами, розмір застави обумовлюється слідчим суддею тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні.

Щодо питання доречності покладення обов`язків з числа регламентованих ч.5 ст. 194 КПК України, то слід відмітити таке.

Згідно ч.3 ст. 183 КПК України, в ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно з урахуванням установлених обставин цього кримінального провадження, на переконання слідчого судді, слушним є покладення на підозрюваного у разі внесення застави наступних обов`язків: прибувати за кожною вимогою до суду або слідчого, прокурора; не відлучатись із розташування військової частини, в якій він проходить службу, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи (місця несення служби).

Адже саме вони будуть пропорційними, помірними, та такими, що не становитимуть надмірний тягар для підозрюваного.

На підставі викладеного і керуючись ст. 176-178, 183, 193-199, 376, 395 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

Задовольнити клопотання слідчого про продовження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянину України, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_3 , за адресою: АДРЕСА_3 .

Відмовити у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного, не пов`язаного з триманням під вартою.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянину України, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000327 від 23 вересня 2023 року, дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти в межах строку досудового розслідування до 23 лютого 2024 року.

ОСОБА_6 тримати під вартою в умовах гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_3 , за адресою: АДРЕСА_3 .

Визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_6 , своїх процесуальних обов`язків, у розмірі 50 (п`ятдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто у сумі 134200 (сто тридцять чотири тисячі двісті) грн. 00 коп.

У разі звільнення з-під варти внаслідок внесення застави, покласти на ОСОБА_6 обов`язок: прибувати за кожною вимогою до суду або слідчого, прокурора; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

Вручити копію цієї ухвали підозрюваному ОСОБА_6 негайно після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.

На ухвалу слідчого судді учасниками процесу може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя