Провадження № 1-кс/752/5815/23
У Х В А Л А

Іменем України

26 липня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Лугини, Житомирської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого

запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту у кримінальному провадженні №0000408, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.08.2022р., за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 188-1 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Голосіївського районного суду м. Києва надійшло означене клопотання, з урахуванням обставин кримінального провадження №0000408 від 03.08.2022, мотивів, викладених у клопотанні, та долучених до останнього доказів, слідчий за погодженням у прокурором просив слідчого суддю застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

В обґрунтування винесеного на розгляд слідчому судді клопотання орган досудового розслідування зазначає, що слідчим управлінням ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000408, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.08.2022, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 188-1 КК України.

Досудовим розслідування встановлено, що в м. Коростень Житомирської області у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше грудня 2021 року, в ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виник умисел, спрямований на здійснення діяльності, пов`язаної із видобутком криптовалюти (майнінгу).

З цією метою, для здійсненні діяльності, пов`язаної із видобутком криптовалюти (майнінгу), ОСОБА_5 вирішив використати раніше придбану 04 грудня 2021 року нежитлову будівлю бані та пральні за адресою: АДРЕСА_2 , яка територіально межує із залізничними коліями, та за попереднього власника обслуговувалась ВП «Коростенської дистанції електропостачання» АТ «Укрзалізниця».

При цьому, усвідомлюючи, що для здійснення діяльності, пов`язаної із видобутком криптовалюти, необхідно використання великого обсягу електричної енергії для забезпечення безперервної роботи комп`ютерного обладнання (ASIC-майнерів), у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на викрадення електричної енергії шляхом самовільного підключення електроустановок до електричної мережі енергопостачальника - ВП «Коростенська дистанція електропостачання» АТ «Укрзалізниця».

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на викрадення електричної енергії, з метою здійснення діяльності, пов`язаної із видобутком криптовалюти (майнінгу), діючи умисно, переслідуючи корисливий мотив та бажаючи настання наслідків, за невстановлених слідством обставин, але не пізніше 04 грудня 2021 року, ОСОБА_5 , перебуваючи в м. Коростень Житомирської області, вступив у злочинну змову з невстановленими на теперішній час досудовим розслідуванням особами із числа співробітників ВП «Коростенська дистанція електропостачання» АТ «Укрзалізниця», які, діючи як посібники, шляхом усунення перешкод надали доступ до приміщення трансформаторної підстанції № 99 з інвентарним номером ЕЧ-4 інв. №146, що розташована за адресою: Житомирська обл., Коростенський район, м. Коростень, вул. Корольова буд. 19-В, обладнаної навісним замком, доступ до якої мають виключно співробітники вищевказаного підприємства.

У свою чергу невстановлені на теперішній час досудовим розслідуванням особи - співробітники ВП «Коростенська дистанція електропостачання» АТ «Укрзалізниця», діючи як пособники ОСОБА_5 , надали останньому можливість незаконного підключення в обхід приладів обов`язкового обліку (облікового лічильника), безконтрольно та без підрахування кількості (обсягів) спожитої електричної енергії, з порушенням схеми обліку.

Крім того, ОСОБА_5 провів та під`єднав кабельну лінію з будинку №19 по вул. Корольова, м. Коростень, Коростенського району, Житомирської області до головного розподільного щита трансформаторної підстанції - 99 з інвентарним номером ЕЧ-4 інв. №146, що розташований за адресою: Житомирська обл., Коростенський район, м. Коростень, вул. Корольова буд. 19-В.

Після виконання вказаних дій, продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_5 , з метою маскування своєї злочинної діяльності, подав заявку на заключення договору споживача про надання послуг з розподілу електронної енергії до АТ «Укрзалізниця» в особі філії «Енергозбут» Коростенського лінійного відділу електропостачання, однак без погодження відповідної заявки від АТ «Укрзалізниця», за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, самовільно підключивши електроустановки до електричної мережі енергопостачальника, без відповідного дозволу, під`єднав шістдесят одиниць комп`ютерного обладнання (ASIC-майнерів) з блоками живлення до електропровідників, розпочав видобуток криптовалюти (майнінг), без оформлення договору на постачання та здійснення обліку спожитої електричної енергії.

У результаті такої незаконної діяльності в період часу з грудня 2021 року по 31 серпня ОСОБА_5 викрав 109 044 кВт/год. електричної енергії з трансформаторної підстанції - 99 РУ-04 кВ. ЕЧ-4 інв. №146, яку обслуговує Коростенська лінійна дистанція електропостачання АТ «Укразалізниця», що підтверджено актом про порушення № ЕЕКлн4/000138/2022 від 31 серпня 2022 року.

Своїми умисними діями, що виразились у викраденні електричної енергії, за попередньою змовою групою осіб, що завдало шкоду у великому розмірі, ОСОБА_5 завдав АТ «Укразалізниця» майнову шкоду на суму 518 786 гривень 77 копійок.

24.07.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю смт. Лугини, Житомирської області, громадянину України, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , не судимому, повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-1 КК України.

Орган досудового розслідування дотримується позиції того, що обставини оголошеної ОСОБА_5 підозри доведені в повній мірі належними та допустимими доказами, також, на думку органу досудового розслідування, доведеними є ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити в повному обсязі на підставі обставин, викладених в останньому.

Сторона захисту в судовому засіданні проти застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту заперечувала в повному обсязі, вказуючи про те, що підозрюваний раніше судимим не був, а також є військовослужбовцем. Крім того, на думку сторони захисту, прокурором не доведено ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Підозрюваний підтримав думку свого захисника.

Розглянувши клопотання, заслухавши думку учасників процесу, оцінивши в сукупності всі обставини, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Статтею 181 КПК України передбаченого, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до положень ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При вирішенні даного клопотання підлягають встановленню та врахуванню обставини, визначені ч. 1 ст. 178, ч. 1 ст. 194 КПК України, та підстави застосування запобіжного заходу, регламентовані ст. 177 КПК України.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах.

При цьому слідчий суддя зауважує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні в ході судового розгляду кримінального провадження відносно ОСОБА_5 , що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (рішення № 14310/88 від 23.10.1994) суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Отже, з урахуванням змісту долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження в їх сукупності, слідчий суддя встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю доказів.

Розглядаючи питання наявності ризиків, на які посилався прокурор, та позицію сторони захисту щодо їх недоведеності, слідчий суддя зазначає таке.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Ризик того, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду не є доведеним прокурором належними та допустимими доказами. Відтак вказаний ризик не може покладатись в основу рішення про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.

Щодо ризику впливати на свідка, експерта, спеціаліста в цьому кримінальному провадженні, то ст. 23 КПК України встановлює принцип безпосередності дослідження показань, за змістом якого суд досліджує докази безпосередньо і показання учасників кримінального провадження суд отримує усно. Тобто доказове значення у кримінальному провадженні матимуть саме ті показання свідків, які будуть надані останніми безпосередньо під час судового розгляду в судовому засіданні, а не надані ними в ході досудового розслідування. Вказане доводить, що можливість вплису на свідків є досить ймовірною.

Щодо ризику перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, слідчий суддя зазначає, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити. При цьому при розгляді клопотання не доведено наявність вказаного ризику, тому він не покладається в основу даного рішення.

Ризик того, що підозрюваний може вчинити інший аналогічний злочин є формальним та недоведеним, а, отже, не покладається в основу при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу.

Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри та існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, але не доведе недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відтак слідчий суддя доходить висновку, що дієвим запобіжним заходом, який зможе запобігти наявним у цьому кримінальному провадженні ризикам є особисте зобов`язання. При цьому слідчий суддя також враховує обставини, визначені ст. 178 КПК України, і вважає, що обраний запобіжний захід є пропорційним меті та завданням цього кримінального провадження.

Крім того, на виконання вимог ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя покладає на підозрюваного обов`язки, визначені даною нормою закону та доведені прокурором.

Керуючись ст.ст. 2, 8, 177, 178, 179, 194, 369-372, 532 КПК України, -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання залишити без задоволення.

2. Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання строком на два місяці, однак в межах строку досудового розслідування, тобто до 24 вересня 2023 року включно, поклавши на підозрюваного наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- не відлучатися за межі Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду (в залежності від стадії кримінального провадження);

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд (в залежності від стадії кримінального провадження) про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду (в залежності від стадії кримінального провадження);

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду закордон, та у разі наявності інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

3. Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього можуть бути застосовані більш жорсткі запобіжні заходи і накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

4. Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.

5. Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.

6. Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

7. Повний текст ухвали слідчого судді буде складено та оголошено в приміщенні суду протягом 5 діб.

Слідчий суддя ОСОБА_1