Номер провадження № 1-кп/756/1554/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2023 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 6 Оболонського районного суду міста Києва клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою в судовому проваджені за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Луганської області, громадянина України, який зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , проживає за адресою АДРЕСА_2 ,

у вчинені злочинів, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України,

УСТАНОВИВ:

1. Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

1.1. У провадженні Оболонського районного суду міста Києва перебуває вказане кримінальне провадження.

1.2. Прокурором у судовому засіданні заявлено клопотання в порядку до ч. 3 ст. 331 КПК України про продовження строку дії запобіжного заходу ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, оскільки обраний раніше запобіжний захід закінчується 19.11.2023.

2. Позиції сторін кримінального провадження.

2.1. В обґрунтування клопотання прокурор зазначає наступне, що наразі продовжують існувати ризики, передбачені пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість переховуватися від суду та учинити інше кримінальне правопорушення.

Указані ризики, на думку прокурора, обґрунтовуються тим, що ОСОБА_4 усвідомлюючи міру покарання за вчинене не ним кримінальних правопорушень, може навмисно переховуватись, оскільки останній до затримання не працював, не мав постійних джерел доходів, відсутні міцні соціальні зв`язки.

Прокурор також уважає, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки обвинувачений раніше засуджений за майнові злочини, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив, продовжує вчиняти аналогічні злочини. Між цим, 11.07.2023 скеровано обвинувальний акт до Подільського районного суду міста Києва.

2.2. Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання прокурора з підстав необґрунтованості клопотання, а ризики є надуманими.

2.3. Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав захисника, просив змінити запобіжний захід на інший, який не пов`язаний із триманням під вартою.

3. Установлені судом обставин із посиланням на докази, мотивів з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався.

3.1. Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_4 інкримінується вчинення злочинів, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України. Дані злочини відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів.

3.2. Відповідно до частин 1, 2 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою продовжити, змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Як вбачається з положень ч. 4 ст. 199 КПК України розгляд клопотання про продовження строку дії тримання під вартою здійснюється за правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

3.3. Аналізуючи положення ст. 194 КПК України разом із загальними положеннями КПК України щодо судового провадження в суді першої інстанції, можна дійти висновку, що при наданні оцінки наявності обґрунтованої підозри, тобто відповідно до статей 194, 199 КПК України під час процедури продовження запобіжного заходу, слід ураховувати, що надання оцінки доказів у справі відбувається лише в нарадчій кімнаті на стадії ухвалення вироку. Зазначене свідчить про те, що на стадії судового розгляду суд не може робити висновок щодо обґрунтованості підозри чи то обвинувачення безпосередньо шляхом надання оцінки доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Цими відомостями, на думку суду, є висунуте в передбаченому законом порядку обвинувачення, яке є предметом дослідження суду наразі.

Отже, суд, на підставі розумної оцінки, уважає причетність обвинуваченого до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для вирішення питання щодо подальшого продовження строку дії запобіжного заходу.

3.4. Досліджуючи матеріали клопотання, пояснення прокурора, беручи до уваги пояснення обвинуваченого в судовому засіданні, а також відомості про особистість ОСОБА_4 , суд погоджується з тим, що на даний час наявний ризик того, що ОСОБА_4 може переховуватись, оскільки наразі триває воєнний стан, як і може учинити інше кримінальне правопорушення, оскільки останній не має джерел для існування, раніше вже був засудженим за майнові злочини, а інкримінований злочин учинено в період відбуття покарання з іспитовим строком.

Отже, на думку суду, наразі існують підстави для продовження щодо обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу. Також суд наголошує, що наразі саме запобіжний захід - тримання під вартою, відповідає особистості обвинуваченого та встановленим обставинам - наявності ризиків, які є запобіжником саме належної процесуальної поведінки та співіснування з суспільством. Приймаючи таке рішення, суд відповідно до вимог ст. 178 КПК України також перевірив характеризуючи відомості щодо особистості обвинуваченого та наведені прокурором у клопотанні, як і тяжкість покарання в випадку визнання ОСОБА_4 винуватим.

3.5. А отже, судом наведено існування саме тих достатніх підстав відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України, які, на його думку, є доказами в розумінні положень ч. 1 ст. 177 КПК України.

На думку суду, саме запобіжний захід - тримання під вартою, відповідає завданням кримінального провадження, визначеного ст. 2 КПК України, меті застосування запобіжного заходу та особистості обвинуваченого, встановленим обставинам - усунути ризики, які є запобіжником саме належної процесуальної поведінки та співіснування з суспільством.

3.6. Судом, відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при прийнятті такого рішення, було також вивчено відомості, що характеризують особистість обвинуваченого, які наведені прокурором у клопотанні, а також стороною захисту, що свідчить про необхідність задоволення клопотання прокурора та продовження відповідно до вимог ст. 331 КПК України строку дії запобіжного заходу.

3.7. Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченими покладених на них обов`язків та не може бути завідомо непомірним для них.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами 3 або 4 ст. 183 цього Кодексу обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено, що прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2023 року для працездатних осіб складає 2684 гривень.

Для того, аби можна було вважати заставу такою, яку обвинувачений здатен внести та яка може забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, суд повинен урахувати положення статей 177, 178 КПК України, а також раціонально співставити її розмір з доведеними у справі ризиками, даними про особу обвинуваченого, тяжкістю вчиненого злочину, як і матеріальним станом обвинуваченого.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави.

3.8. Ураховуючи встановлені в судовому засіданні обставини, стадію судового провадження, строк застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, а також те, що вирішення питання застосування альтернативного запобіжного заходу в виді застави є правом суду, останній вважає можливим при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_4 можливо визначити також і розмір застави, яку обвинувачена має право у будь-який момент внести на спеціальний рахунок у порядку, визначеному КМУ, після чого може бути звільнений з-під варти та на нього будуть покладені обов`язки, передбачені в ст. 194 КПК України і будуть вважатися такими, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

На переконання судді, застава у розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 53 680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) грн 00 коп., встановлена для ОСОБА_4 здатна забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а саме з`являтися за першою вимогою до суду, не відлучатися з Київської області без дозволу суду; повідомляти суд про необхідність зміну свого місця проживання або роботи, утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні, здати на зберігання, за наявності, до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

3.9. За приписами ч. 1 ст. 206 КПК України, кожен слідчий суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться особа, яка тримається під вартою, має право постановити ухвалу, якою зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу забезпечити додержання прав такої особи.

Так, ст. 3 Конвенції про захист прав і людини та основоположних свобод передбачено створення належних умов для забезпечення медичної допомоги особам, які перебувають у місцях позбавлення волі. Зокрема, регулярність та систематичність нагляду, наявність плану терапевтичних заходів з метою лікування хвороби ув`язненої особи або запобігання її ускладненню, замість усунення симптомів, забезпечення органами державної влади детального документування стану здоров`я ув`язненої особи та її лікування протягом ув`язнення, створення умов, необхідних для фактичної реалізації призначеного лікування.

3.10. Під час проведення судового засідання та вирішення питання про продовження запобіжного заходу розгляду обвинувачений ОСОБА_4 посилався на те, що має поганий стан здоров`я,зокрема має онкозахворювання, що на думку суду свідчить про необхідність зобов`язання органу державної влади, тобто ДУ «Київський слідчий ізолятор» (ДЕРЖАВНА УСТАНОВА ЦЕНТР ОХОРОНИ ЗДОРОВ`Я ДЕРЖАВНОЇ КРИМІНАЛЬНО-ВИКОНАВЧОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ), провести медичний огляд обвинуваченого ОСОБА_4 , та надання у разі необхідності кваліфікованої медичної допомоги.

Керуючись статтями 7, 31, 110, 132, 176 - 178, 181-186, 193 - 199, 206, 331, 350, 369-372, 376, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора, подане в рамках судового провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 53 680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) грн 00 коп., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (одержувач - ТУ ДСА України в м. Києві, ЄДРПОУ - 26268059, банк одержувача - Держказначейська служба України м. Київ, МФО - 820172, рахунок UA1012089, призначення платежу: застава № ухвали суду, П.І.Б. платника застави. ЄДРПОУ суду - 02896785).

У випадку внесення застави ОСОБА_4 , останній буде вважатися до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави, із покладенням зобов`язання за першою вимогою до суду, а також покладенням обов`язків, зокрема:

- не відлучатися з Київської області без дозволу суду;

- повідомляти суд про необхідність зміну свого місця проживання або роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання, за наявності, до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що в разі невиконання перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовуються у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

У порядку ч. 1 ст. 206 КПК України зобов`язати орган державної влади - ДУ «Київський слідчий ізолятор» провести медичний огляд ОСОБА_4 , за наслідком проведення огляду надати відповідні документи суду.

Ухвала про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення, а останнім днем строку її дії є 15.01.2024.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів безпосередньо до Київського апеляційного суду, або в той же строк та в тому ж порядку, з моменту отримання повного тексту ухвали.

Суддя ОСОБА_1