УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2023 року

м. Київ

справа № 233/4696/21

провадження № 51-6193ск23

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду

у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянув касаційну скаргу захисника засудженого ОСОБА_4

- адвоката ОСОБА_5 на ухвалу Донецького апеляційного суду від 25 травня 2022 року з клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження.

Зміст судових рішень і встановлені обставини

Вироком Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 30 листопада 2021 року ОСОБА_4 визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 Кримінального кодексу України (далі - КК), та призначено йому покарання у виді позбавлення волі на строк 1 рік.

На підставі ст. 71 КК за сукупністю вироків шляхом часткового приєднання до покарання, яке призначено цим вироком, невідбутої частини покарання призначеного вироком Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 19 грудня

2019 року призначено ОСОБА_4 остаточне покарання у виді позбавлення волі на строк 4 роки 3 місяці.

Строк відбування покарання ОСОБА_4 ухвалено рахувати з моменту його затримання.

Вирішено питання щодо процесуальних витрат та речових доказів.

Ухвалою Донецького апеляційного суду від 25 травня 2022 року вирок місцевого суду залишено без змін.

Вимоги касаційної скарги й доводи особи, яка її подала

У касаційній скарзі захисник ОСОБА_5 просить скасувати ухвалу суду апеляційної інстанції через істотні порушення вимог кримінального процесуального закону цим судом (здійснення апеляційного провадження без участі засудженого, належним чином не повідомленого про місце, день та час апеляційного розгляду). Крім того, просить поновити строк на касаційне оскарження, мотивуючи тим, що ОСОБА_4 був позбавлений можливості звернутися з касаційною скаргою в межах строків, передбачених ст. 426 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), оскільки він не був повідомлений про дату, час та місце апеляційного розгляду, а з текстом оскаржуваної ухвали апеляційного суду ознайомився лише 20 липня 2023 року після звернення до нього за правничою допомогою.

Мотиви Суду

Перевіривши касаційну скаргу, разом з клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження, дослідивши зміст оскаржуваного судового рішення, колегія суддів вважає, що у поновленні строку на касаційне оскарження необхідно відмовити, а касаційну скаргу повернути захиснику.

Так, згідно з ч. 2 ст. 426 КПК касаційна скарга на судові рішення може бути подана протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції, а засудженим, який тримається під вартою, в той самий строк з дня вручення йому копії судового рішення.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 429 КПК касаційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку касаційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд касаційної інстанції за заявою такої особи не знайшов підстав для його поновлення.

З огляду на положення ч. 1 ст. 117 КПК поновленню підлягають процесуальні строки, пропущені з поважних причин.

Поняття поважності причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Виходячи з системного аналізу норм процесуального закону, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили чи ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Наявність таких обставин має бути підтверджено відповідними доказами.

Так, поважність причин визначається судом у разі неможливості своєчасного

подання скарги або іншого документа через стихійне лихо, катастрофу, хворобу, відрядження, трагічні та інші непередбачувані події в житті людини, а також будь-які інші обставини, що не дозволили учаснику процесу завчасно подати відповідний документ.

Також при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку до уваги має братися у тому числі й поведінка особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала вона розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку або якнайшвидше після його закінчення, чи скористалась вона вже таким правом раніше та інші доречні обставини.

Європейський суд з прав людини, практика якого з огляду на положення ч. 5 ст. 9 КПК враховується при застосуванні процесуального законодавства України, неодноразово зазначав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

При цьому приписи кримінального процесуального закону не передбачають привілею щодо окремого обчислення строків на касаційне оскарження для кожного нового захисника чи представника, залученого у кримінальному провадженні для надання правової допомоги вже після ухвалення судом судового рішення, яке оскаржується, а тим більше поза межами строків його оскарження. Такі вимоги встановленні КПК мають на меті гарантувати забезпечення принципу правової визначеності, який є одним із елементів принципу верховенства права, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, а учасники кримінального провадження після закінчення відповідних строків оскарження не перебували у стані правової невизначеності. У зв`язку з цим укладення договору з новим захисником після закінчення строку на касаційне оскарження не може розглядатися як достатня правова підстава для поновлення строку на касаційне оскарження.

Така позиція узгоджується з усталеною судовою практикою Верховного Суду.

Тим більше, у засудженого був захисник, який представляв його інтереси у кримінальному провадженні в судах першої та апеляційної інстанцій. Так, з оскаржуваного судового рішення видно, що інтереси ОСОБА_4 у судах першої та апеляційної інстанцій представляв захисник ОСОБА_6 . Останній був присутнім у судовому засіданні під час розгляду апеляційної скарги на вирок місцевого суду.

В той же час, як убачається з касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, повноваження у адвоката ОСОБА_5 на представництво інтересів ОСОБА_4 з`явилися 17 липня 2023 року. 18 липня 2023 року адвокат ОСОБА_5 звернувся до суду із заявою про отримання копії ухвали Донецького апеляційного суду від 25 травня 2022 року та отримав її 20 липня 2023 року, однак склав касаційну скаргу лише 07 жовтня 2023 року та направив її через відділення поштового зв`язку «Укрпошта» 09 жовтня 2023 року, тобто більше ніж через 2 місяці після отримання копії оскаржуваної ухвали. При цьому, як убачається зі змісту та обсягу поданої касаційної скарги, яка складається з 3 сторінок, така скарга не потребувала значного часу для її написання.

У цьому аспекті неспроможними є посилання захисника на те, що касаційна скарга подається у межах трьохмісячного строку з моменту фактичного отримання копії оскаржуваного судового рішення, оскільки, як уже зазначалося вище, відрахування строку подання касаційної скарги з дня вручення копії судового рішення передбачено лише для засудженого, який тримається під вартою (ч. 2 ст. 426 КПК).

При цьому, згідно з вироком Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 30 листопада 2021 року строк відбування покарання ОСОБА_4 ухвалено рахувати з моменту його затримання. Запобіжний захід ОСОБА_4 до набрання вироком законної сили ухвалено не обирати.

Крім того, на цей час з моменту проголошення ухвали апеляційного суду минуло більше 1 року і 4 місяців. Протягом цього строку засуджений ОСОБА_4 не виявляв бажання скористатись правом особистого оскарження судових рішень стосовно нього у касаційному порядку.

Також, у касаційній скарзі захисника не вказано на жодні непереборні обставини, які б перешкодили засудженому, який є самостійним учасником кримінального провадження, особисто подати касаційну скаргу або надати йому правничу допомогу у її написанні.

Таким чином, суд визнає зазначені захисником обставини пропуску строку на касаційне оскарження не поважними. Інших будь-яких причин поважності пропуску строку захисником не наведено. Отже, суд касаційної інстанції вважає, що підстави для поновлення захиснику строку на касаційне оскарження вказаного судового рішення відсутні.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 429 КПК касаційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку касаційного оскарження і суд касаційної інстанції за заявою особи, яка її подала, не знайшов підстав для його поновлення.

Керуючись п. 3 ч. 3 ст. 429 КПК, Суд

п о с т а н о в и в :

Відмовити захиснику ОСОБА_5 у поновленні строку на касаційне оскарження ухвали Донецького апеляційного суду від 25 травня 2022 рокустосовно ОСОБА_4 .

Повернути захиснику ОСОБА_5 його касаційну скаргу, а також додані до неї матеріали.

Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3