22.11.2023 Єдиний унікальний № 371/1660/23
провадження № 1-кс/371/369/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про арешт майна

22 листопада 2023 року м. Миронівка

ЄУН 371/1660/23

Провадження № 1-кс/371/369/23

Слідчий суддя Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання дізнавача у кримінальному провадженні № 0000105, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 жовтня 2023 року за ст. 358 ч. 4 КК України, про арешт майна,

У С Т А Н О В И В :

Клопотання про арешт майна подано слідчому судді 06 листопада 2023 року.

Слідчий суддя перевірив зміст клопотання та додані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого подано клопотання.

Клопотання обґрунтовано тими обставинами, що 15 жовтня 2023 року поліцейським було зупинено трактора марки «МТЗ-80», номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_3 . Під час перевірки наявних у водія документів на трактор було виявлено ознаки ймовірного підроблення посвідчення тракториста машиніста серії НОМЕР_2 , виданого ДІСГ в Київській області, у посвідченні не вказаний рік видачі та відсутні будь-які записи про зміну посвідчення тракториста-машиніста в особистих відмітках.

Посвідчення тракториста машиніста було оглянуто дізнавачем та вилучено.

За позицією дізнавача виявлений та вилучений матеріальний об`єкт має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, оскільки є предметом, що був об`єктом кримінально протиправних дій, підлягає арешту. Дізнавач просив поновити строк на подання клопотання та накласти арешт на вилучене майно.

Вилучений документ оглянуто дізнавачем, долучено до матеріалів кримінального провадження як речовий доказ та передано до Відділення поліції № 1 Обухівського РУП ГУ НП в Київській області.

Відповідно до ч. 1 ст. 40-1 КПК України, дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 40-1 КПК України, дізнавач уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.

За положеннями ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

В судове засідання дізнавач та власник майна, про арешт якого заявлено клопотання, не з`явилися, про розгляд клопотання повідомлені належно. Їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Оцінка наданих матеріалів вказує на наявність підстав для задоволення клопотання.

Слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Згідно положень ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 вказаної статті, метою арешту майна є, в тому числі, забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 3 даної норми встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами, згідно положень ч. 1 ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим суддею встановлено наступні обставини.

16 жовтня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000105 внесені відомості про кримінальне правопорушення за фактом використання завідомо підробленого документа.

Підставою для внесення відомостей до реєстру були матеріали правоохоронних органів.

Дані обставини підтверджені Витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Додані до клопотання письмові докази вказують на наявність достатніх підстав вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ст. 358 ч. 4 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 16 жовтня 2023 року в період часу з 13 години 40 хвилин по 14 годину 25 хвилини на відкритій ділянці дороги, яка розташована по поруч з будинком під номером 20 по вулиці Тракторна села Пії Обухівського району Київської області дізнавачем було проведено огляд місця події, в ході якого на майданчику виявлено трактор марки «МТЗ-80», номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_3 . Під час перевірки наявних у водія документів на трактор ним було надано посвідчення тракториста машиніста серії НОМЕР_2 , виданого ДІСГ в Київській області.

Під час поверхневого огляду вказаного посвідчення тракториста-машиніста було виявлено ознаки підробки.

Виявлені в ході огляду річ вилучено до ВП № 1 Обухівського РУП ГУ НП в Київській області.

Факт вилучення майна зафіксований у протоколі огляду місця події від 15 жовтня 2023 року.

На підтвердження встановлених обставин кримінального правопорушення слідчим до клопотання додано копії рапорту від 16 жовтня 2023 року, протоколу огляду місця події від 15 жовтня 2023 року, пояснення ОСОБА_3 від 15 жовтня 2023 року, постанови про визнання вилученого майна речовими доказами та передачу його на зберігання від 16 жовтня 2023 року.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим майном може бути, в тому числі, майно у вигляді речей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Згідно приписів ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Статтею 358 КК України встановлена кримінальна відповідальність за підроблення посвідчення або іншого документа, який видається чи посвічується підприємством, установою, організацією, громадянином-підприємцем, приватним нотаріусом, аудитором чи іншою особою, яка має право видавати чи посвідчувати такі документи, і який надає права або звільняє від обовязків, з метою використання його як підроблювачем, так і іншою особою, або збут такого документа, а також виготовлення підроблених печаток, штампів чи бланків підприємств, установ чи організацій незалежно від форми власності, а так само інших офіційних печаток, штампів чи бланків з тією самою метою або їх збут.

За виявленим фактом розпочато досудове розслідування за ознаками злочину, передбаченого вказаною статтею, за якою предметом злочину є посвідчення водія.

Матеріальний об`єкт, який виявлено, вилучено та оглянуто дізнавачем, є таким, щодо якого існують достатні підстави вважати, що він є предметом, що був об`єктом кримінально протиправних дій.

Вказане майно, згідно ст. 98 КПК України, може бути розцінено як речовий доказ вчинення злочину, передбаченого ст. 358 ч. 4 КК України.

Майно у виді посвідчення тракториста машиніста серії НОМЕР_2 , ймовірно, належить ОСОБА_3 .

Слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Завданням арешту майна у даному кримінальному провадженні є запобігання можливості його приховування, псування, втрати, знищення, оскільки існують відповідні ризики.

Потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника та володільця майна, з метою попередження приховування, псування, втрати, знищення майна чи інших негативних наслідків, які можуть перешкодити всебічному та повному проведенню досудового розслідування.

Вирішуючи питання про поновлення процесуального строку слідчий суддя зазначає наступне.

Згідно положень ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Дізнавачем пропущено строк звернення з клопотанням про арешт майна.

У клопотанні дізнавач вказав причину пропуску вказаного строку. Такою причиною є факт подання клопотання до іншого суду.

Вказані обставини підтверджені ухвалою слідчого судді Кагарлицького районного суду від 25 жовтня 2023 року.

Встановлення в законі порядку обчислення, продовження і поновлення строків обумовлюється необхідністю досягнення завдань кримінального провадження та забезпечення законних інтересів і прав суб`єктів кримінального процесу.

Згідно з ч. 1 ст. 117 КПК України, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Поновлення процесуального строку передбачає встановлення учасникам кримінального провадження ухвалою слідчого судді додаткового проміжку часу для вчинення процесуальної дії за умови пропуску строку з поважних причин.

З огляду на викладене, враховуючи наявність поважних підстав для поновлення пропущеного строку, клопотання в частині поновлення пропущеного строку підлягає задоволенню.

На підставі ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Встановленого даною нормою строку подання клопотання про арешт майна, вилученого під час огляду місця події, дізнавачем дотримано.

Обставини, які досліджені під час розгляду клопотання та оцінені відповідно до вимог статті 94 КПК України, свідчать про обґрунтованість клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Поновити дізнавачу строк звернення із клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000105, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 жовтня 2023 року за ст. 358 ч. 4 КК України.

Клопотання дізнавача у кримінальному провадженні ОСОБА_4 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_5 , про арешт майнау кримінальному провадженні № 0000105, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 жовтня 2023 року за ст. 358 ч. 4 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на матеріальний об`єкт у виді посвідчення тракториста машиніста серії НОМЕР_2 , виданого ДІСГ в Київській області.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1