ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 552/7426/22 Номер провадження 11-кп/814/1472/23Головуючий у 1-й інстанції ОСОБА_1 Доповідач ап. інст. ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2023 року м. Полтава

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Полтавського апеляційного суду у складі:

головуючого суддіОСОБА_2
суддів: за участю: секретаря судового засідання прокурора захисникаОСОБА_3 , ОСОБА_4 ОСОБА_5 ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08 серпня 2022 року за №0000018, за апеляційною скаргою директора КНП «Міська клінічна багатопрофільна лікарня №25» Харківської міської ради ОСОБА_8 на ухвалу Київського районного суду м. Полтава від 26 жовтня 2022 року,

в с т а н о в и л а :

Цією ухвалою

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку смт Деражня Деражнянського р-ну Хмельницької обл., проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 , не судиму,

звільнено від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, на підставі ст.45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям.

Ухвалене рішення місцевий суд мотивував тим, що обвинувачена раніше до кримінальної відповідальності не притягувалась, повністю визнала вину, щиро розкаялась, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення та відшкодувала майнову шкоду в повному обсязі.

За ухвалою суду першої інстанції ОСОБА_9 вчинила кримінальне правопорушення за таких обставин.

01 липня 2022 року ОСОБА_9 , обіймаючи посаду медичного директора КНП «Міська клінічна багатопрофільна лікарня №25» Харківської міської ради, будучи службовою особою та розпорядником коштів підприємства, на робочому місці по просп. Олександрівському, 122 у м. Харків, несумлінно ставлячись до службових обов`язків, достовірно знаючи, що підписання актів виконаних робіт тягне за собою юридичні та фінансові зобов`язання перед підрядником в особі ФОП « ОСОБА_10 », не вжила заходів, спрямованих на перевірку обсягів та об`ємів виконаних робіт за договором №КР-4 щодо капітального ремонту покрівлі котельні за вказаною вище адресою, а саме не перевірила їх фактичне й повне виконання.

У результаті неналежного виконання ОСОБА_9 своїх службових обов`язків КНП «Міська клінічна багатопрофільна лікарня №25» Харківської міської ради безпідставно перераховано бюджетні кошти за названим вище договором на загальну суму 1 404 555 гривень 94 копійки, що в 250 і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян.

В апеляційній скарзі директор КНП «Міська клінічна багатопрофільна лікарня №25» Харківської міської ради ОСОБА_8 , посилаючись на істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, просить скасувати ухвалу Київського районного суду м. Полтава від 26 жовтня 2022 року та призначити новий розгляд у суді першої інстанції. Свої вимоги мотивує тим, що суд першої інстанції: постановив оскаржувану ухвалу без участі представника лікарні, належним чином не повідомленої про дату, час і місце судового засідання; не з`ясував думку закладу охорони здоров`я про відсутність чи наявність заперечень проти застосування спрощеного провадження в порядку ст.302 КПК України; не врахував те, що медичний заклад: не є потерпілою особою, не подавав заяв про вчинення щодо нього кримінального правопорушення, залучення його до провадження як потерпілої юридичної особи та не надавав відповідної письмової згоди на це; не був ознайомлений із обмеженнями права апеляційного оскарження, не повідомлявся про визнання його потерпілим, йому не роз`яснювались права потерпілої особи й не було повідомлено про закінчення досудового розслідування, а також він не погоджується з установленими органом досудового розслідування обставинами.

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ заслухала суддю-доповідача, заперечення прокурора та захисника проти апеляційної скарги, перевірила матеріали кримінального провадження, обговорила доводи апеляційної скарги та дійшла висновку про те, що вона не підлягає до задоволення з огляду на таке.

Статтею 404 КПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає судове рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Згідно зі ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК України. Обгрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст.94 КПК України. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Наявність підстав для звільнення ОСОБА_9 від кримінальної відповідальності за ч.2 ст.367 КК України на підставі ст.45 КК України у зв`язку з її дійовим каяттям в апеляційній скарзі не оспорюються.

Разом з тим, доводи представника медичного закладу про скасування оскаржуваної ухвали та призначення нового розгляду в суді першої інстанції колегія суддів уважає необґрунтованими та безпідставними.

Системно-структурний аналіз норм КПК України свідчить, що істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог КПК України, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, а, отже, невід`ємною властивістю поняття «істотність порушення вимог кримінального процесуального закону» є його здатність перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване рішення.

У кожному випадку суд оцінює істотність порушення кримінального процесуального закону чи процедурного недоліку з урахуванням обставин конкретної справи.

Тому якщо учасник судового провадження вимагає скасування судового рішення, посилаючись на порушення, допущене під час кримінального провадження, він має обґрунтувати не лише наявність такого порушення, але й переконати, що воно істотно позначилося на законності і обґрунтованості оскаржуваного судового рішення, можливостях сторони відстоювати свою позицію у справі та його виправлення можливе під час нового розгляду. Для цього особа, крім іншого, має продемонструвати, що вона під час кримінального провадження вжила заходів у межах процесуальних можливостей, наданих їй кримінальним процесуальним законодавством, для виправлення ситуації, що склалася внаслідок стверджуваного порушення, і скористалася можливостями, наданими їй іншою стороною та/або судом.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.56 КПК України брати участь у судовому провадженні є правом потерпілої особи, яке також передбачає і право відмовитися від участі в судовому провадженні в будь-якій інстанції.

Апеляційним судом установлено, що КНП «Міська клінічна багатопрофільна лікарня №25» Харківської міської ради в даному кримінальному провадженні під час досудового розслідування визнано потерпілою особою, що підтверджується постановою слідчого СВ Харківського РУП №2 ГУНП у Харківській області від 29 вересня 2022 року, яка не скасована та є чинною.

Після надходження обвинувального акта місцевим судом було вжито заходів для повідомлення закладу охорони здоров`я про місце, дату й час судового засідання першої інстанції (26 жовтня 2022 року о 09 годині у приміщенні Київського районного суду м. Полтава), про що свідчить наявна в матеріалах справи розписка з приводу направлення судової повістки медичному закладу (а.п.16).

25 жовтня 2022 року представник КНП «Міська клінічна багатопрофільна лікарня №25» Харківської міської ради директор ОСОБА_8 , направив до місцевого суду заяву, в якій зазначив про те, що у провадженні Київського районного суду м. Полтава перебуває кримінальне провадження щодо ОСОБА_9 за ч.2 ст.367 КК України й медичний заклад не має будь-яких претензій до обвинуваченої, цьому закладу не завдано шкоди, а тому він не вважає себе потерпілим (а.п.21).

У призначене на 26 жовтня 2022 року судове засідання представник медичного закладу не з`явився та суд першої інстанції, врахувавши дані наведеної вище заяви, в судовому засіданні за участю: прокурора, обвинуваченої та її захисника, здійснив розгляд клопотання ОСОБА_9 , за результатом чого звільнив її від кримінальної відповідальності на підставі ст.46 КК України й закрив кримінальне провадження (а.п.33-34).

Таким чином, із логічного аналізу сукупності та взаємозв`язку викладених вище даних убачається, що заклад охорони здоров`я був повідомлений і йому було відомо про обставини проведення розгляду судом першої інстанції кримінального провадження щодо ОСОБА_9 , водночас зайняв позицію, яка вказувала на відсутність у нього процесуального інтересу щодо участі в даній справі з посиланням на те, що лікарня не вважає себе потерпілою особою, що підтверджено директором медичного закладу у заяві, направленій за день до засідання місцевого суду.

Окрім того, в апеляційній скарзі директор медичного закладу також підтвердив відсутність у лікарні будь-яких претензій до ОСОБА_9 і жодним чином не заперечував наявність підстав для звільнення її від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям.

Отже, й апелянтом, окрім формальної вказівки на те, що судове засідання місцевого суду було проведено за відсутності представника медичного закладу, не наведено обставин, які би свідчили про те, що звільнення обвинуваченої від кримінальної відповідальності могло порушити чи порушило права й законні інтереси закладу охорони здоров`я, який навпаки не має до неї будь-яких претензій, не обґрунтовано, яким чином це вплинуло на законність, обґрунтованість і правильність за своїми змістом та суттю оскаржуваної ухвали, для відновлення чиїх прав необхідне використання процесуального механізму у вигляді призначення нового судового розгляду, в той час як «процес заради процесу» не відповідає вимогам ст.ст.6, 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Такий підхід узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що одним із основних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності. Це передбачає дотримання принципу «res judicata», згідно з яким сторона процесу не повинна домагатися перегляду рішення лише з метою повторного слухання справи.

Тому в контексті наведенного вище не є належними та виправданими, отже й достатніми, зазначені в апеляційній скарзі підстави щодо скасування оскаржуваної ухвали.

Посилання ж апелянта на нез`ясування місцевим судом у медичного закладу думки щодо наявності чи відсутності заперечень щодо розгляду справи в спрощеному провадженні, передбаченому ст.302 КПК України, не роз`яснення неможливості апеляційного оскарження колегія суддів уважає неспроможними, оскільки кримінальне провадження щодо ОСОБА_9 здійснювалось не в порядку спрощеного провадження, регламентованого параграфом 1 глави 30 КПК України, а згідно із загальними правилами судового провадження.

Між тим, доводи представника щодо незгоди закладу охорони здоров`я зі встановленими органом досудового розслідування фактичними обставинами, допущених під час досудового розслідування процесуальних порушень не впливають на обов`язок суду закрити кримінальне провадження на підставі положень ст.284 КПК України за наявності передбачених для цього законом підстав, що узгоджується з положеннями абз.3 та 7 п.3 постанови "Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності", за змістом яких Пленум Верховного Суду України визначив, що передбачене в ст.45 КК України звільнення особи від кримінальної відповідальності за наявності всіх елементів дійового каяття є обов`язком суду.

Ураховуючи викладене вище, апеляційна скарга не підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст.376, 404, 405, 407 КПК України, колегія суддів апеляційного суду,

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу директора КНП «Міська клінічна багатопрофільна лікарня №25» Харківської міської ради ОСОБА_8 залишити без задоволення, а ухвалу Київського районного суду м. Полтава від 26 жовтня 2022 року щодо ОСОБА_9 без зміни.

С у д д і :

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4