У Х В А Л А

Іменем України

04 грудня 2023 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу голови громадської організації "НОН -СТОП" ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Деснянського УП ГУ НП у м.Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

в с т а н о в и в:

До слідчого судді Деснянського районного суду м.Києва 30.11.2023 надійшла скаргаголови громадської організації "НОН -СТОП" ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Деснянського УП ГУ НП у м.Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань..

Зі змісту поданої скарги вбачається, що в ній викладено низку обставин, ймовірно не пов`язаних між собою, та таких, що містять посилання, твердження щодо значного кола фізичних та юридичних осіб, суб`єктів господарської діяльності та різноманітних подій. Заявник стверджує, що викладені ним обставини містять ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України.

Вивчивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Статтею 303 Кримінального процесуального кодексу України (далі по тексту - КПК України) визначено порядок оскарження бездіяльності, яка може полягати, зокрема, в бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно зч. 1 ст. 214 КПК України бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Тобто, аналізуючи вищевказані статті КПК України можна дійти висновку про те, що в даному випадку йдеться мова про обов`язок уповноваженої законом службової особи, після отримання заяви (повідомлення), яка містить дані про кримінальне правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР.

Так, голова громадської організації «НОН-СТОП» ОСОБА_3 у поданій скарзі зазначає про те, що ним на електронну пошту Деснянського УП ГУНП в м. Києві було скеровано заяву про вчинення кримінального правопорушення. На підтвердження своїх доводів останнім до скарги долучено скріншот з електронної пошти з якого вбачається наступний зміст «Заява про вчинення кримінального правопорушення голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 Вих.№21/11/2023-2 від 21.11.2023», прикріплено два файли з наступними назвами «21_11_2_заява _Ук…» та «21_11_2_заява_У…», в графі «від» зазначено відправника, а в графі «кому» зазначено 18 електронних пошт.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що відповідно до зазначеного вище скріншоту електронної пошти скаржника встановити на яку саме електронну пошту та яку саме заяву було скеровано до Деснянського УП ГУНП в м. Києві не можливо, як і варто зазначити про те, що будь-які відомості про отримання уповноваженою особою Деснянського УП ГУНП в м. Києві заяви про вчинення кримінального правопорушення в матеріалах справи відсутні.

Разом з тим, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до ч. 5 ст. 214 КПК України конкретизує зміст відомостей, про які йде мова у ч. 1 ст. 214 КПК України, вказуючи, що такі відомості обов`язково повинні містити, зокрема: короткий зміст обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником, виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення, тощо.

Пунктом 1.2 розділу II Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам пп. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Положення ст. 214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Не зважаючи на те, що статтею 214 КПК України прямо не передбачено проведення перевірки щодо змісту заяви, виходячи зі змісту положень ч. 5 ст. 214 КПК України, викладені обставини таких відомостей мають бути піддані оцінці.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Такий висновок слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

З огляду на викладені положення норм процесуального закону, слідчий суддя вважає, що відомості, викладені ОСОБА_3 у заві про кримінальне правопорушення, їм не відповідають, оскільки місять, як зазначалось вище, посилання, твердження щодо значного кола фізичних та юридичних осіб, суб`єктів господарської діяльності та різноманітних подій, які на переконання скаржника містять ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України. України. При цьому, з точки зору матеріального права одночасна кваліфікація дій за вказаними нормами КК України є малоймовірною або ж неможливою.

З огляду на вищевикладені обставини, слідчим суддею не встановлено факту отримання уповноваженими особами Деснянського УП ГУНП в м. Києві заяви про вчинення кримінального правопорушення, що в свою чергу свідчить про відсутність бездіяльності останніх, а відтак слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні даної скарги.

Керуючись ст.ст. 304-307, 369-372, 379 КПК, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Деснянського УП ГУ НП у м.Києві, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1