Номер провадження: 11-кп/813/2575/23
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2023 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі:

головуючий суддя ОСОБА_2

судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретар судового засідання ОСОБА_5 ,

за участі:

прокурора ОСОБА_6 ,

заявника ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Київського районного суду м. Одеси від 02 серпня 2023 року про скасування арешту майна в межах кримінального провадження №0277, внесеного до ЄРДР 13.03.2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 368 КК України, та ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27, ч.4 ст. 368 КК України,

установив:

Зміст оскаржуваного судового рішення.

Оскаржуваною ухвалою було задоволено клопотання ОСОБА_7 та скасовано арешт, накладений ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 01.04.2020 року на мобільний телефон АРРLЕ IPHONE XS.

Речовий доказ: мобільний телефон АРРLЕ IPHONE XS, повернуто користувачу ОСОБА_7 .

Таке рішення суд мотивував тим, що кримінальне провадження відносно ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 368 КК України, закрито на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України. Однак, судом при закритті кримінального провадження не було вирішено питання щодо долі речових доказів у кримінальному провадженні.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала.

На зазначену ухвалу прокурор Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Клопотання про поновлення строку обґрунтоване тим, що Офіс Генерального прокурора, прокурор, якої є страшим групи прокурорів у кримінальному проваджені №0277, внесеному до ЄРДР 13.03.2020 року, не був повідомлений про розгляд вказаного клопотання. Ухвала Київського районного суду м. Одеси від 02.08.2023 року набрала законної сили 10.08.2023 року, а її копія надійшла до Офісу Генерального прокурора 24.10.2023 року, тому, на думку апелянта, строк апеляційного оскарження пропущено з поважних причин.

Позиції учасників судового розгляду.

Прокурор підтримав доводи клопотання та просив строк апеляційного оскарження поновити.

Заявник ОСОБА_7 та захисник ОСОБА_8 заперечували проти задоволення клопотання.

Заслухавши суддю-доповідача та учасників судового засідання, перевіривши матеріали кримінального провадження та доводи клопотання, апеляційний суд доходить висновку про таке.

Мотиви суду.

Частиною 1 ст. 404 КПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 1 ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Відповідно до ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь - якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду.

Згідно з положеннями ст. 24 КПК України, які узгоджуються з приписами ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Згідно пункту 1 ч. 1 ст. 395 КПК України апеляційна скарга подається на судові рішення, ухвалені судом першої інстанції, - через суд, який ухвалив судове рішення.

Нормою п. 2 ч. 2 ст. 395 КПК України встановлено, що апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на інші ухвали суду першої інстанції протягом семи днів з дня ії оголошення.

У свою чергу, абзац 2 частини 3 статті 395 КПК України прямо вказує, що вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому статтею 382 цього Кодексу, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Таким чином, при вирішенні питання, чи дотрималася особа, яка подала апеляційну скаргу, передбаченого ст. 395 КПК України строку на апеляційне оскарження, слід чітко встановити початок перебігу вказаного строку та його закінчення.

Процедура визначення строків для подання скарги має на меті забезпечити належне відправлення правосуддя і дотримання принципу правової визначеності. Суворе дотримання строків у кримінальному процесі неможливе без чіткого знання правил їх обчислення. Для правильного обчислення строку важливого значення набувають приписи правових норм, які стосуються визначення початкового моменту перебігу строку, обставин, що впливають на його перебіг, і встановлення моменту його закінчення.

За змістом статті 113 КПК України процесуальні строки - це встановлені, зокрема законом, проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 117 КПК України передбачено, що строк виконання процесуальних дій поновлюється лише у тому випадку, якщо його пропущено з поважних причин. Отже, в ініційованому учасником кримінального провадження клопотанні про поновлення процесуального строку має бути наведено причини, через які цей строк пропущено. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Виходячи із системного аналізу норм процесуального закону, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, яка подала заяву про перегляд судових рішень, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Такі обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Як убачається з матеріалів кримінального провадження, 28.06.2023 року до Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання ОСОБА_7 про скасування арешту з мобільного телефону АРРLЕ IPHONE XS, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 01.04.2020 року, в межах кримінального провадження №0277, внесеного до ЄРДР 13.03.2020 року, яке ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 17 грудня 2021 року на підставі п.10 ст. 284 КПК України, яка ухвалою Одеського апеляційного суду від 07.11.2022 року та постановою Касаційного Кримінального суду Верховного Суду від 24.04.2023 року, залишена без змін.

05.07.2023 року секретарем судового засідання Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_10 було здійснено судовий виклик сторін кримінального провадження, зокрема процесуального керівника у вказаному кримінальному провадженні, який приймав участь під час судового розгляду у суді першої та апеляційної інстанції, ОСОБА_11 , шляхом здійснення виклику по телефону, що підтверджується наявною в матеріалах справи телефонограмою (а.с. 32 т.1).

У подальшому, від прокурора ОСОБА_11 надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності від 31.07.2023 року№ 31/1/1-1035ВИХ -23 (а.с.34 т.1), тобто строк для апеляційного оскарження, стороні обвинувачення почав обчислюватись з 02.08.2023 року (з дня оголошення вказаної ухвали), відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 395 КПК України.

Натомість, апеляційну скаргу, яка датована 03.11.2023 року, була подана до апеляційного суду засобами поштового зв`язку 06.11.2023 року, як свідчить датований штемпель відділення поштового зв`язку та інформація з сайту «Укрпошта», що за викладених обставин, свідчить про пропуск стороною обвинувачення строку на апеляційне оскарження.

У свою чергу, доводи сторони обвинувачення, що старший групи прокурорів не був повідомлений про розгляд справи, апеляційний суд до уваги не приймає, з огляду на те, що положення КПК України не містить обов`язку суду інформувати виключно старшого групи прокурорів та звертає увагу на наступне.

Прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог КПК України, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові та інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення прокурора (частина 1 статті 36 КПК України).

Положеннями ч. 1 ст. 37 КПК України визначено, що прокурор, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, визначається керівником відповідного органу прокуратури після початку досудового розслідування. У разі необхідності керівник органу прокуратури може визначити групу прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, а також старшого прокурора такої групи, який керуватиме діями інших прокурорів.

Водночас, згідно з вимогами Наказу Офісу Генерального прокурора від 30.09.2021 № 309 «Про організацію діяльності прокурорів у кримінальному провадженні», у разі здійснення повноважень у складі групи прокурорів, прокурор, який здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні, перед вчиненням процесуальних дій та прийняттям процесуальних рішень, узгоджує їх зі старшим прокурором групи, рішення якого є остаточним.

Апеляційний суд констатує, що судом першої інстанції здійснено належним чином виклик сторони обвинувачення у судове засідання щодо розгляду клопотання про скасування арешту майна у порядку ст.537 КПК України, а те, що прокурор ОСОБА_11 , який був повідомлений про дату та час розгляду справи та у подальшому скерував заяву про розгляд справи за його відсутності, не узгодив свою позицію зі страшим групи прокурорів, не вказує про поважність пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду, а лише свідчить про можливе недотримання прокурором Наказу Офісу Генерального прокурора від 30.09.2021 № 309 «Про організацію діяльності прокурорів у кримінальному провадженні».

В свою чергу необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу юридичної визначеності, про що вказує як судова практика Верховного суду України (наприклад, Постанова ВСУ від 13.07.2016 року по справі № 3-774гс16 (№ в ЄДРСРУ 58986625), так і судова практика Європейського суду з прав людини.

Зважаючи на наведене, апеляційний суд вважає, що наведені прокурором доводи про поновлення строку на апеляційне оскарження, не є об`єктивно непереборними та поважними і не дають підстав для поновлення строку на оскарження судового рішення, та ним не наведено жодної поважної причини пропуску цього строку.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України апеляційна скарга, подана після закінчення строку апеляційного оскарження, повертається, якщо суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Оскільки підстав для поновлення пропущеного процесуального строку немає, у поновленні строку апеляційного оскарження ухвали суду першої інстанції слід відмовити, а апеляційну скаргу повернути апелянту.

Керуючись статями 113, 116, 117, 370-372, 376, 395, 404, 407, 419, 532 КПК України, апеляційний суд,

ухвалив:

Відмовити у задоволені клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Київського районного суду м. Одеси від 02 серпня 2023 року про скасування арешту майна в межах кримінального провадження №0277, внесеного до ЄРДР 13.03.2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 368 КК України, та ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27, ч.4 ст. 368 КК України.

Апеляційну скаргу повернути особі, яка її подала разом з усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4