Справа № 643/266/24
Провадження № 1-кс/643/97/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.01.2024 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000041 від 04.01.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, -

встановив:

З поданого клопотання вбачається, що слідчим відділом ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000041 від 04.01.2024 за ч. 2 ст. 190 КК України, яким встановлено, що 09.12.2023 близько 21:00 малознайомий на ім`я ОСОБА_4 , знаходячись у під`їзді будинку АДРЕСА_1 , шляхом зловживання довірою, заволодів мобільним телефоном, який належить ОСОБА_5 , чим спричинив останньому матеріальну шкоду.

06.01.2024 в період часу з 11:00 до 11:15 проведено огляд місця події за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, буд. 30, у службовому кабінеті №67, в ході якого ОСОБА_6 добровільно видав мобільний телефон Redmi 9A, модель M2006C3LG, у корпусі синього кольору, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , серійний номер НОМЕР_3 .

Вилучений мобільний телефон належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, вилученого в ході огляду місця події, оскільки вилучене майно має відношення до вчинення кримінального правопорушення та буде використано в якості речових доказів, а також з метою позбавлення можливості його знищення або переховування.

Разом з клопотанням прокурором подано заяву, в якій він клопотання підтримав, судовий розгляд просив провести без його участі.

Розглянувши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя встановив наступне: за повідомленням до чергової частини ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області щодо заволодіння чужим майном шляхом обману чи зловживання довірою, що завдало значної шкоди потерпілому внесені відомості до ЄРДР за ознаками ч. 2 ст. 190 КК України.

Згідно копії протоколу огляду місця події від 06.01.2024 в період часу з 11:00 до 11:15 за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, буд. 30, в службовому кабінеті №67 ОСОБА_6 добровільно видав мобільний телефон Redmi 9A, модель M2006C3LG, у корпусі синього кольору, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , серійний номер НОМЕР_3 .

Вилучений мобільний телефон належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання надійшло до суду 11.01.2024, подано на відділення поштового зв`язку 08.01.2024 на наступний робочий день після вилучення майна, отже строк звернення з клопотанням про арешт майна до суду прокурором дотриманий.

Згідно абзацу 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, ч. 2 ст.170 КПК України).

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Частина 4 вказаної статті застерігає, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Частина 11 ст. 170 КПК України вказує, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчий суддя вважає доведеним, що вилучене майно є речовим доказом та безпосереднім предметом скоєння кримінального правопорушення, проте проведення комплексу слідчих дій не повинно перешкоджати власнику користуватись майном, при цьому останній зобов`язаний забезпечити доступ експерта до вказаного майна.

Враховуючи, що викрадене майно оглянуто, обмеження власника у користуванні своїм майном протягом невизначеного часу не можна вважати обґрунтованим, тому клопотання в частині позбавлення права користування майном не підлягає задоволенню.

При цьому слідчий суддя вважає за необхідне попередити ОСОБА_5 про кримінальну відповідальність у разі вчинення незаконних дій з арештованим майном, передбачену ст. 388 КК України та зобов`язати останню надати органу досудового розслідування, прокурору чи експерту арештований мобільний телефон в разі призначення їх дослідження (експертного чи дослідження фахівця).

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

постановив:

Клопотання про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, вилучене 06.01.2024 в період часу з 11:00 до 11:15 за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, буд. 30, в службовому кабінеті №67, належне ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на мобільний телефон Redmi 9A, модель M2006C3LG, у корпусі синього кольору, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , серійний номер НОМЕР_3 , шляхом позбавлення права на відчуження і розпорядження вказаним майном.

В решті вимог клопотання відмовити.

Мобільний телефон негайно повернути власнику майна ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з покладенням на нього обов`язку забезпечити зберігання вказаного майна.

Попередити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України та зобов`язати останнього надати органу досудового розслідування, прокурору чи експерту зазначене вище арештоване майно в разі призначення його дослідження (експертного чи дослідження фахівця) чи необхідності проведення з ним інших слідчих (процесуальних) дій.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1