У Х В А Л А

щодо обрання запобіжного заходу

25.01.2024 р. м. Жмеринка

Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000209 від 17.04.2023 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Арциз Арцизького району Одеської області, без постійного місця проживання, тимчасово проживаючого в АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

також за участі прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

08.01.2024 прокурор подав до суду клопотання про обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів з альтернативою застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, а також клопотання, в якому просив зупинити кримінальне провадження щодо обвинуваченого ОСОБА_3 та оголосити його у розшук, а також надати дозвіл на його затримання з метою приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

08.01.2024 ухвалою суду ОСОБА_3 оголошено у розшук, а провадження відносно нього зупинено до його розшуку.

Згідно повідомлення начальника Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області від 25.01.2024, ОСОБА_3 було встановлено та затримано 24.01.2024.

Ураховуючи викладене суд відновив провадження у справі та призначив судове засідання 25.01.2024 о 15:00.

В судовому засіданні прокурор клопотання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_3 у виді тримання під вартою підтримав.

Обвинувачений ОСОБА_3 на своє виправдання неявки до суду пояснив, що поїхав до м. Арциз Одеської області, де доглядав за своїм хворим батьком, який проживає в цьому місті по АДРЕСА_2 . На підтвердження надав суду фотокопії медичних довідок. Просив застосувати до нього домашній арешт за місцем проживання батька за адресою: АДРЕСА_2 .

Захисник таку позицію обвинуваченого підтримав.

Судове засідання проведено у відсутність представника потерпілого на підставі ст. 325 КПК України.

Вирішуючи клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд приходить до таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати обвинуваченому запобіжний захід.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Слідчий суддя (суд) при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу враховує обставини, що викладені у ст. 178 та керується вимогами ст. 194 КПК України.

Отже, вирішуючи клопотання прокурора про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд встановив, що ОСОБА_3 неодноразово судимий: 06.08.2021 Шевченківськи районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 185 КК України до покарання у виді штрафу в розмірі 1000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян (17000 грн); 22.01.2022 Шевченківськи районним судом м. Києва за ч. 1 ст. 185 КК України до покарання у виді громадських робіт на строк 80 годин; 29.06.2023 Вінницьким міським судом Вінницької області за ч. 4 ст. 185 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 5 років, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 3 роки, жодне із покарань не відбув. У цьому кримінальному провадженні обвинувачується у вчиненні злочину, відповідальність за який передбачена ч. 4 ст. 185 КК України, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 5 до 8 років. В судові засідання (05.10.23, 23.11.2023 та 08.01.2024) не з`явився без повідомлення причин, в зв`язку з чим ухвалою суду від 08.01.2024 був оголошений у розшук. На телефонні дзвінки секретаря суду не відповідав. На виконання ухвали суду протоколом затримання від 24.01.2024 о 13:44 ОСОБА_3 було затримано ст. оперуповноваженим СКП Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області.

Суд при обранні запобіжного заходу звертає увагу на тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_3 , у разі визнання його винуватим у вчинені інкримінованого йому злочину за ч. 4 ст. 185 КК України, ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, а також те, що він офіційного місця проживання (свого житла), офіційного місця роботи (доходу) не має, неодружений, утриманці у нього відсутні, раніше неодноразово судимий за аналогічні корисливі злочини.

Отже, вказані вище обставини вказують на наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, на які вказує прокурор, а саме, що обвинувачений може, з метою уникнення притягнення його до кримінальної відповідальності, переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому суд вважає за доцільне на час судового розгляду справи, застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів з встановленням застави достатньої для забезпечення виконання обвинувачений обов`язків, передбачених КПК України, який виходячи із суми шкоди має складати 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

За цих же обставин суд не вбачає достовірних підстав для можливості застосування щодо обвинуваченого домашнього арешту.

Також суд не приймає до уваги як виправдання поважності причин неявки на виклик суду хворобу батька ОСОБА_3 , оскільки згідно виписки із медичної карки амбулаторного (стаціонарного) хворого ОСОБА_6 , той хворів з 24.06.2022 до 08.07.2022. Документів, що це його батько, не надав. А якби це і було підтверджено, то все одно це не звільняло обвинуваченого від обов`язку повідомляти завчасно про це суд, чого він не робив.

Обираючи обвинуваченому запобіжний захід у виді тримання під вартою, суд вважає, що це не суперечитиме вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, адже такий винятковий захід у цьому випадку є виправданим, оскільки в наявності більш вагомий суспільний інтерес у виді права на справедливий судовий розгляд, який незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

При вирішенні згаданого питання, суд також враховує практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинуваченого, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 331, 336, 369-372 КПК України Суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк дії даної ухвали визначити в межах 60 днів з моменту затримання обвинуваченого до 13:44 23.03.2024 включно.

У задоволенні клопотання обвинуваченого та захисника про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту відмовити.

Сьогоднішнє судове засідання відкласти до 15:00 20.02.2024.

Виконання ухвали в частині взяття під варту покласти на Жмеринський РВП ГУНП у Вінницькій області.

Визначити розмір застави у межах двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60560 грн, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок UA0000401, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26286152, банк отримувача ДКСУ м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на обвинуваченого у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; не відлучатись з населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи або навчання;утриматись від спілкування із особами, які являються свідками у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення (застави) коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та суддю.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом слідчого, прокурора або суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити на час дії ухвали суду.

Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу суду щодо обрання запобіжного заходу може бути подана апеляційна скарга до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Подання апеляційної скарги не зупиняє її виконання.

Копію ухвали вручити обвинуваченому негайно після її оголошення.

Суддя Андрій ЗАЯРНИЙ