Справа №: 398/5615/23
провадження №: 1-кс/398/243/24
УХВАЛА

Іменем України

"01" лютого 2024 р. м.Олександрія

Слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , старшого слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду клопотання старшого слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №60001788 від 05.11.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села шоя кузнецово республіки марі-ел, російської федерації, громадянина України, з професійно-технічною освітою, не одруженого, не працюючого, не маючого на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого в АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Олександріського міськрайонного суду Кіровоградської області звернувся старший слідчий СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 з клопотанням про продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

Клопотання мотивоване тим, що в ході досудового розслідування встановлено, що 05 листопада 2023 року близько 16 години 00 хвилин точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння та знаходячись у приміщенні кухні житлової квартири, за адресою: АДРЕСА_3 , здійснював спільне розпиття алкогольних напоїв разом з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Під час спільного розпиття алкогольних напоїв близько 18 години 00 хвилин між перебуваючим у стані алкогольного сп`яніння ОСОБА_5 з одного боку та ОСОБА_7 з іншого боку виник конфлікт, що супроводжувався словесною суперечкою, в ході якого ОСОБА_5 , реалізуючи раптово виниклий злочинний умисел направлений на протиправне позбавлення життя останнього, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, діючи умисно та цілеспрямовано, переслідуючи мету умисного вбивства взяв зі столу предмет кухонний ніж, який має колюче - ріжучі властивості та тримаючи його у руці, діючи з прямим умислом наніс зі значною силою не менше одного акцентованого та цілеспрямованого удару в область життєво важливого органу людини, а саме в область грудної клітини справа ОСОБА_7 , внаслідок чого від отриманих тілесних ушкоджень (локалізації удару та травматичного предмету) та значної крововтрати ОСОБА_7 раптово помер на місті.

Згідно з лікарським свідоцтвом про смерть № 1878/378 від 06.11.2023 злочинними діями ОСОБА_5 було спричинено ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 тілесні ушкодження у вигляді: проникаючого поранення грудної клітини справа, внаслідок контакту з гострим предметом, яке є небезпечним для життя в момент спричинення, які відповідно до довідки старшого судово-медичного експерта відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень, які є небезпечними для життя в момент заподіяння.

Смерть ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , настала внаслідок гострої крововтрати як результат колото-різаної рани грудної клітини справа.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині (вбивство), тобто у скоєннї кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

За даним фактом слідчим відділенням Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області 05.11.2023 року внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №60001788 за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

05.11.2023 року о 19:30 годині ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в порядку ст. 208 КПК України затриманий за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

06.11.2023 року о 15 год. 23 хв. слідчим СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

Ухвалою слідчого судді Олександрійського міськрайонного суду від 21.12.2023 року підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування до 03.02.2024 року включно.

Клопотання також мотивоване тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 7 до 15 років. На даний час продовжуть існувати ризики того, що підозрюваний, перебуваючи на волі, зможе безперешкодно залишити територію міста та області, переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та потерпілу, а тому до ОСОБА_5 слід продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів. Застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, на думку прокурора та слідчого, не зможе запобігти цим ризикам. У справі з об`єктивних причин не проведено ряд слідчих дій, призначено проведення судово-психологічної еспертизи на кінець березня 2024 року, тощо, тому відсутня можливість завершити досудове розслідування до закінчення дії попередньої ухвали, тобто до 03.02.2024 року.

Ухвалою слідчого судді Олександрійського міськрайонного суду від 01.02.2024 року строк досудового розслідування продавжено до шести місяців, тобто до 06.05.2024 року.

Прокурор Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання слідчого підтримав та просив його задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні

Старший слідчий СВ Олександрійського ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 в судовому засіданні просила клопотання задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 заперечив проти задоволення клопотання. Захисник ОСОБА_6 заперечила проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки зібрані органом досудового розслідування докази суперечливі та не доводять беззаперечно вини її підзахисного у вчиненні вбивства ОСОБА_7 . Просила застосувати щодо ОСОБА_5 домашній арешт за адресою: АДРЕСА_2 , де зареєстрований ОСОБА_5 та де проживає його батько похилого віку. Також захисник ОСОБА_6 звернула увагу слідчого судді на те, що свідок ОСОБА_8 , за вказівкою якого ОСОБА_5 було затримано за вчинення злочину, раніше обвинувачувався у вчиненні замаху на вбивство, проте в подальшому справа була перекваліфікована та закрита через сплив строку притягнення до кримінальної відповідальності.

Заслухавши пояснення учасників судового провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Згідно п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 5 років.

Слідчий суддя враховує, що відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Підставами для застосування заходів забезпечення кримінального провадження кримінально-процесуальний кодекс України визначає: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби судового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

При обранні запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 слідчим суддею оцінено в сукупності такі обставини:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення - факти та інформація, якими сторона обвинувачення обґрунтовує причетність ОСОБА_5 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, у клопотанні та доданих матеріалах відображені з достатньою мірою для висновку про обґрунтованість пред`явленої йому підозри;

2) тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його вини: ОСОБА_5 підозрюється в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України кваліфікується як особливо тяжкий злочин, санкція передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного-задовільний, не є особою з інвалідністю;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного: перебуває у фактичних шлюбних стосунках,

5) наявність у підозрюваного постійного місця роботи : не працює;

6)підозрюваний - раніше не судимий,

7) раніше до підозрюваного запобіжний захід не обирався;

8) підозрюваному за іншим кримінальним провадженням не повідомлялось про підозру.

При розгляді клопотання про продовження запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний враховувати обставини, перелік яких передбачений ст. 178 КПК, для оцінки ризиків, які можуть слугувати поряд з підставами, визначеними ст. 177 КПК, загальною підставою для продовження тримання під вартою та не має права покладатися лише на правову кваліфікацію вчиненого, надану стороною обвинувачення, що є недостатнім для прийняття законного судового рішення.

Суду при розгляді відповідного клопотання слід ретельно перевіряти достовірність підстав для його задоволення, оскільки одним із найбільш частих порушень прав людини, визнаних ЄСПЛ у справах проти України, є необґрунтоване ухвалення судами рішень про продовження строку тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою, а також те, що можливість застосування запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою, у багатьох випадках навіть не розглядалася.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п. 60 рішення від 06.11.2008 у справі «Єлоєв проти України») після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а тому суду в разі задоволення клопотання про обрання або продовження терміну застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно чітко зазначити у судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК. Обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням вимог п. 4 ст. 5 Конвенції (п. 85 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011).

У рішенні у справі «Баришевський проти України», що було ухвалено 26.02.2015 р. Європейський суд констатував порушення п.3 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки національні судові органи, приймаючи рішення про продовження строку тримання заявника під вартою, обґрунтували таке рішення за допомогою шаблонних формулювань, не розглядаючи індивідуальне становище заявника.

Таким чином, обґрунтування доцільності застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою повинно відповідати ризикам та обставинам, що передбачені статтями 177 178 КПК, у їх зіставленні з конкретними фактами, встановленими учасниками судового провадження.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків ,а також запобігання спробам :1) переховуватися від органів досудового розслідування та /або суду; 2)знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів ,які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка ,іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється чи обвинувачується.

Відповідно до ст. 177 ч. 2 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 с.177 КПК України.

При цьому слідчий та прокурор повинні довести, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Крім цього, на підставі ч.3 ст.199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

На думку слідчого судді, прокурором доведено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, так, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину, за вчинення якого, у разі встановлення його винуватості судом, останньому загрожує покарання у вигляді виключно позбавлення волі строком від 7 до 15 років.

В той же час, ОСОБА_5 не одружений, не має на утриманні дітей, не працює, що у своїй сукупності свідчить про відсутність у нього соціальних зв`язків за місцем свого мешкання, що у свою чергу свідчить про те, що ризик втечі ним є реальним.

При наданні оцінки ступеню ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя враховує, що згідно п. 43 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Яжинський проти Польщі» ризик незаконного впливу обвинувачених особисто на свідків може бути визнано на початкових стадіях процесу.

Органом досудового розслідування встановлено, що підозрюваний особисто знайомий зі свідками, які також перебували в квартирі під час вчинення злочину, і йому відомо місце їх проживання, та як зазначає слідчий в своєму клопотанні, з ними ще не проведено всі необхідні слідчі дії. До того ж, як зазначає захисник, сторона захисту наполягає на тому, що злочин вчинив саме свідок ОСОБА_8 , що про наявність ризику впливу на цього свідка є досить імовірним.

Слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_5 , знаходячись на волі, буде мати можливість незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженню, що може призвести до зміни їх показів у судовому провадженні, а це, у свою чергу може призвести до уникнення підозрюваним покарання, оскільки з огляду на положення ст. 23 КПК України (безпосередність дослідження показань судом), судом будуть братись до уваги саме ті покази свідків, які вони нададуть безпосередньо суду, а не слідчому на стадії досудового розслідування. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України.

Таким чином, враховуючи зазначені обставини, з метою забезпечення підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спроб підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку про неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу до підозрюваного ніж тримання під вартою.

Крім цього, в судовому засіданні стороною обвинувачення надано докази на підтвердження обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що інші, менш суворі запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного та обраний щодо нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є необхідним, а тому клопотання слідчого слід задовольнити, а в клопотанні сторони захисту про зміну запобіжного захисту на більш м`який слід відмовити.

Ухвалою слідчого судді Олександрійського міськрайонного суду від 01.02.2024 року строк досудового розслідування продавжено до шести місяців, тобто до 06.05.2024 року.

В силу ч.4 ст. 183 КПК України, враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюються у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини, розмір застави не визначати.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 176-179, 184, 193, 194, 196, 198, 199 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Олександрійської окружної прокуратури в Кіровоградській області ОСОБА_3 , в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №60001788 від 05.11.2023 року, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування на 60 днів з 01 лютого 2024 року до 31 березня 2024 року включно.

Строк дії ухвали встановити до 31.03.2024 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

У задоволенні клопотання підозрюваного ОСОБА_5 та захисника ОСОБА_6 відмовити.

Вручити копію ухвали учасникам судового провадження негайно після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 та прокурора Олександрійської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в той самий строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не було скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали проголошено 01.02.2024 року о 14 год 00 хв.

Слідчий суддя: ОСОБА_1