ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3386/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" жовтня 2023 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з середньою освітою, який у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, не одруженого, не працюючого, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

В С Т А Н О В И В:

До Дарницького районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Клопотання обгрунтоване тим, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003787 від 24.09.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 23.09.2023 близько 23:00 год., ОСОБА_7 , підійшла на зупинку громадського транспорту, розташовану поряд з універсам «Харків», який розташований за адресою: м. Київ, вул. Архітектора Вербицького, 30, де останній стало зле. У подальшому до ОСОБА_7 , підійшов раніше невідомий ОСОБА_5 , і побачив на шиї потерпілої, золотий ланцюжок 585 проби, вартістю 18000 гривень, з золотим кулоном 585 проби, вартістю 5000 гривень, загальною вагою 7,80 грам, в цей час у ОСОБА_5 , виник раптовий умисел спрямований на повторне, відкрите викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану.

Реалізуючи свій умисел, направлений на повторне відкрите викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, ОСОБА_5 , діючи умисно та повторно, з корисливих мотивів, користуючись безпорадним станом потерпілої та з метою особистого збагачення, обрав об`єктом свого злочинного посягання золотий ланцюжок 585 проби, вартістю 18000 гривень, з золотим кулоном 585 проби, вартістю 5000 гривень, загальною вагою 7,80 грам, який знаходився на шиї потерпілої ОСОБА_7 , та шляхом ривка зірвав вказані прикраси, тим самим відкрито заволодів ними.

Відкрито заволодівши майном потерпілої, ОСОБА_5 , утримуючи при собі викрадене майно з місця злочину зник та розпорядився ним на власний розсуд, чим спричинив матеріальний збиток потерпілій ОСОБА_7 на загальну суму 23000 гривень.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у тому, що своїми умисними діями вчинив відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчинений повторно, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

18.10.2023 ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

В обґрунтування зазначеного клопотання слідчий зазначив, а прокурор в судовому засіданні підтримав, що обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, підтверджується протоколом прийняття заяви про вчинення злочину; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 , яка повідомила про те, що перебуваючи 23.09.2023 на лавці зупинки громадського транспорту біля універсам «Харків», що за адресою: м. Київ, вул. Вербицького, 30, близько 23:00, почувала себе зле, схилила голову до низу, після чого відчула як у неї з шиї зірвали золотий ланцюг з золотим кулоном, 585 проби, загальною масою 7, 80 грам, після чого невідомі особи зникли; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , який повідомив, що до нього зателефонував знайомий ОСОБА_5 та попросив здати золотий ланцюг разом із золотим кулоном у ломбард, після чого останній отримав 1000,00 грн. у якості винагороди, а решту віддав ОСОБА_5 ; відповіддю на запит з ПТ «Ломбард Парус», згідно якої 24.09.2023 громадянин ОСОБА_8 користувався послугами ПТ «Ломбард ПАРУС» та ним було закладено майно, а саме ланцюг з підвіскою, та згідно опису майна, ланцюг - порваний; протоколом перегляду відеозапису з камер спостережень ломбарду «Парус»; протоколами допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , які в своїх показах повідомляють про те, що 23.09.2023 на лавці зупинки громадського транспорту біля універсам «Харків», що за адресою: м. Київ, вул. Вербицького, 30, близько 23:00, перебувала жінка, якій було зле та до якої підходив ОСОБА_5 , іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Також мають місце ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків та потерпілу у цьому ж кримінальному провадженні та недостатністю менш суворих запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.

У судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав вказаних у його мотивувальній частині, зокрема враховуючи наявність у даному провадженні обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, наявності достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для їх запобігання, враховуючи особу підозрюваного.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , посилаючись на недоведеність заявлених ризиків, невідповідність запобіжного заходу особі підозрюваного. Просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Підозрюваний просив відмовити в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Вивчивши клопотання слідчого та матеріали, додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання слідчого, зокрема, міркування прокурора щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, думку підозрюваного, його захисника, проаналізувавши надані стороною обвинувачення докази підозри, у їх сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 вимога розумності підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування.

Наявність підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого, ч. 4 ст. 186 КК України, обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинення злочину; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; відповіддю на запит з ПТ «Ломбард Парус; протоколом перегляду відеозапису з камер спостережень ломбарду «Парус»; протоколами допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Таким чином, з долучених до клопотання матеріалів вбачається, що існує висока ймовірність, що зазначені слідчим обставини мали місце, а ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України. Причетність ОСОБА_5 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення підтверджується достатніми на цьому етапі розслідування доказами.

При встановленні наявності ризику того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя не може орієнтуватися лише на суворість можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на низку інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі, або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko проти Росії, § 106). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev проти Молдови, § 58). Ризик втечі не виникає лише за відсутності постійного місця проживання (Sulaoja проти Естонії, § 64).

Як вбачається із матеріалів справи, підозра ОСОБА_5 вручена 18.10.2023, а слідчий звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 19.10.2023, підозрюваний з`явився в судове засідання на розгляд вказаного клопотання за викликом суду. Матеріали клопотання не містять даних, що останній під час досудового розслідування ухилявся від явки до слідчого. Оцінюючи доводи підозрюваного та його захисника щодо відсутності намірів переховуватися від слідства та суду, слідчий суддя вважає, що ризик втечі останнього є маловірогідним.

Що стосується оцінки обставин, які дають підстави вважати, що має місце ризик того, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, то враховуючи, що відносно ОСОБА_5 14.09.2021 скеровано обвинувальний акт до Дарницького районного суду м. Києва за ч. 2 ст.185 КК України та 25.01.2023 скеровано обвинувальний акт до Дарницького районного суду м. Києва за ч. 4 ст.187 КК України, то вказане може слугувати для суду підставою того, що підозрюваний може вчинити новий злочин.

Крім того, підозрюваний не працює, не має постійного джерела доходу, міцних соціальних зв`язків, а відтак у слідчого судді не має сумнівів, що ризик вчинення іншого кримінального правопорушення має надзвичайно високий ступінь.

Наявність ризику того, що підозрюваний, може незаконно впливати на потерпілих та свідків з метою зміни ними показів та уникнення кримінальної відповідальності, може бути визнано на даній стадії процесу (Jarzynski проти Польщі, § 43), в разі наявності відповідних обставин.

Враховуючи кваліфікацію кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_5 , а також обставини вчиненого, які зазначені у підозрі, показах потерпілої та свідків, слідчий суддя вважає, що зазначений ризик має місце.

Згідно статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Тримання під вартою відповідно до статті 5 § 1 (с) має бути пропорційним заходом для досягнення зазначеної мети (Ladent проти Польщі, §§ 55-56).

Постанова про тримання під вартою повинна містити конкретні підстави і встановлювала точну тривалість такого заходу (Meloni проти Швейцарії, § 53).

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний розглянути альтернативні заходи забезпечення явки особи до суду (Idalov проти Росії § 140). Це положення проголошує не тільки право на «розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження», але також встановлює, що «звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання» (Khudoyorov проти Росії, § 183; Lelievre проти Бельгії, § 97; Shabani проти Швейцарії, § 62).

Отже, суд повинен розглянути можливість застосування менш інтрузивних заходів, ніж тримання під вартою (Ambruszkiewicz проти Польщі, § 32).

Слідчий суддя вважає, що до підозрюваного в даному випадку не підлягають застосуванню запобіжні заходи у виді особистого зобов`язання, застави та домашнього арешту у зв`язку з тим, що вони не будуть дієвими і не зможуть перешкодити настанню вищевказаним ризикам.

Не можливе застосування до підозрюваного і запобіжного заходу у вигляді особистої поруки, оскільки на момент повідомлення йому про підозру та звернення до слідчого судді із вказаним клопотанням до органу досудового розслідування не надійшло жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру, про обрання відносно підозрюваного саме такого запобіжного заходу.

Таким чином, слідчий суддя з урахуванням сукупності встановлених обставин дійшов до переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не буде дієвим і не зможе запобігти існуючим ризикам та забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, що виправдовує застосування найсуворішого запобіжного заходу.

По даному кримінальному провадженню необхідно провести ряд слідчих дій, виконати вимоги ст. 290 КПК України та надати можливість для здійснення ефективного захисту підозрюваного, уникаючи поспішного суду, а тому строк шістдесят днів визначений процесуальним законом, є об`єктивно виваженим.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи особу підозрюваного, його майновий стан, слідчий суддя знаходить правові підстави для визначення ОСОБА_5 розміру застави, достатньої для забезпечення виконання ним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 53680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень.

При цьому прокурор не довів, що за підозру щодо вчинення тяжкого злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, слід застосувати заставу в розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Керуючись ст. ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ст. ст. 177, 178, 182, 183,193-196, 206, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів та взяти його під варту в залі суду негайно після проголошення ухвали.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 12 год. 55 хв. 19.10.2023.

Дія ухвали закінчується 17.12.2023.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що в сумі становить 53680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві, та надати документ, що підтверджує сплату слідчому, прокурору, суду.

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд.

З моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави ОСОБА_5 зобов`язаний прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокуратури та суду та виконувати такі обов`язки: не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання ним обов`язків, покладених судом, застава звертається в дохід держави, а до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Повний текст ухвали складено 23.10.2023.

Слідчий суддя: ОСОБА_1