Провадження №: 1-кс/755/3912/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"25" грудня 2023 р. м.Київ

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Дніпровського районного суду м.Києва, клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 , про допит малолітнього потерпілого під час досудового розслідування у кримінальному провадженні №0003479, в порядку ст.225 КПК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

В С Т А Н О В И В:

11.12.2023 року старший слідчий слідчого відділу Дніпровського управління поліції ГУ НП у м.Києві капітан поліції ОСОБА_3 звернулася до суду із клопотанням, погодженим з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 , про допит малолітнього потерпілого під час досудового розслідування у кримінальному провадженні №0003479 в судовому засіданні, в порядку ст.225 КПК України.

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 29.09.2023 року, приблизно о 09 годині 30 хвилин, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом зі своїм малолітнім сином ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та товаришем ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , направились до лабораторії по вул.Старонаводницькій у м.Києві.

Після здачі аналізів останні направились прогулятися до парку «Перемога», що в Дніпровському районі міста Києва. Під час вказаної прогулянки ОСОБА_6 запропонував ОСОБА_7 та малолітньому ОСОБА_8 поїхати 30.09.2023 року на риболовлю. На вказане ОСОБА_7 відмовився, так як мав йти на роботу у вказаний день. Щодо пропозиції ОСОБА_6 , щоб дитина поїхала на риболовлю без батька, малолітній ОСОБА_8 погодився, а батько не заперечив.

Приблизно о 14 годині 00 хвилин 29.09.2023 року, ОСОБА_7 разом з малолітнім ОСОБА_8 та ОСОБА_6 прибули за адресою проживання останнього: АДРЕСА_1 . Після цього ОСОБА_7 залишив малолітнього ОСОБА_8 разом з ОСОБА_6 та поїхав за адресою свого мешкання.

Того ж дня, в невстановлений досудовим розслідуванням час, у ОСОБА_6 виник злочинний умисел на вчинення дій сексуального характеру відносно малолітнього ОСОБА_8 .

Реалізуючи вказаний злочинний умисел, ОСОБА_6 , скориставшись тим, що залишився наодинці з малолітнім ОСОБА_8 , будучи обізнаним про малолітній вік останнього, здійснив психологічний тиск, а саме в приказному тоні наказав малолітньому роздягтися та лягти на ліжко. Після цього, ОСОБА_6 , знявши свій одяг, наблизився до малолітнього ОСОБА_8 та здійснив анальне проникнення в тіло останнього з використанням своїх геніталій, проти його волі та всупереч його бажанню.

Окрім того, в подальшому, в невстановлений досудовим розслідуванням час 30.09.2023 року та 01.10.2023 року, ОСОБА_6 повторно здійснював анальне проникнення в тіло малолітнього ОСОБА_8 з використанням своїх геніталій, проти його волі та всупереч його бажанню.

01.10.2023 року, близько 12 години 00 хвилин, ОСОБА_7 прибув до помешкання ОСОБА_6 , звідки забрав малолітнього ОСОБА_8 та повіз його за місцем проживання дитини: АДРЕСА_2 . За вказаною адресою малолітній ОСОБА_8 повідомив про вищевказані події своїй бабусі ОСОБА_9 .

Таким чином, ОСОБА_6 , своїми умисними діями, які виразились в зґвалтуванні, тобто у вчиненні дій сексуального характеру, пов`язаних із анальним проникненням в тіло іншої особи з використанням геніталій, щодо особи, що не досягла 14 років, підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.152 КК України.

На думку слідчого, на сьогодні, наявні ризики небезпеки для психічного здоров?я малолітнього ОСОБА_8 , які можуть унеможливити його допит в судовому засіданні або вплинути на повноту чи достовірність показань.

За результатами роботи з малолітнім ОСОБА_8 було встановлено достатній комплекс ознак, який притаманний розповіді дитини 10 річного віку про психотравмувальну подію, яка пов`язана з діями сексуального насилля та зґвалтування, психологічного насильства. Як наслідок у малолітнього ОСОБА_8 спостерігаються замкненість, заглиблення у себе, пригніченість, сором, прихована та придушена агресія, злість. Враховуючи вищевказане, події, а саме сексуальне насилля, зґвалтування мають психотравмувальні ознаки та негативно вплинули на емоційний стан дитини.

Тобто, існує небезпека для психічного здоров?я дитини, а саме його емоційного стану, який зазнав негативного впливу після вчинення відносно нього злочину. Подальше психоемоційне напруження потерпілого унеможливить його допит в суді або вплине на повноту чи достовірність показань.

За таких обставин, слідчий вважає, що повне з?ясування у потерпілого відомостей про вчинене щодо нього кримінальне правопорушення під час допиту в порядку ст.225 КПК України за участю кваліфікованого психолога є запорукою убезпечення дитини від повторного негативного психотравмуючого впливу ще й у суді під час судового провадження.

Окрім цього, за судовою практикою, до «інших обставин», що можуть унеможливити допит малолітнього в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань належать психологічні особливості такого потерпілого, пов`язані з віком. Адже, внаслідок індивідуальних вікових ознак або реабілітаційної роботи психологів дитина може забути деталі вчиненого щодо неї злочину або через страх та душевні страждання відмовитись давати показання.

У зв`язку з пережитим сексуальним насильством, на даний час, малолітньому ОСОБА_8 забезпечено проходження роботи з психологом, що може вплинути на його подальше сприйняття та відображення ситуації, яка з ним відбулась.

Не можна залишати поза увагою і той факт, що зі сплином певного часу, протягом якого буде продовжуватися досудове розслідування та судовий розгляд, внаслідок стресового стану, негативних емоцій і травм від вчиненого правопорушення, у зв?язку малолітнім віком та особливостями пам?яті дітей такого віку, малолітній ОСОБА_8 в подальшому може просто не пам`ятати обставини вчиненого стосовно нього злочину, що призведе до втрати вагомих доказів у кримінальному провадженні.

Крім того, слідчий зазначає, що застосування положень ст.225 КПК України з метою неухильного забезпечення найкращих інтересів потерпілих дітей також узгоджується з практикою Верховного Суду.

Так, постановою Верховного Суду від 04.03.2020 (справа № 332/2216/17) залишено без задоволення касаційну скаргу засудженого, у тому числі щодо порушення його права на допит малолітнього потерпілого, оскільки судами попередніх інстанцій встановлено, що його допит може призвести до травмування психіки та негативних наслідків для дитини.

Обґрунтовуючи своє рішення, Верховний Суд послався на положення ч.1 ст.1 Конвенції Ради Європи про захист дітей від сексуальної експлуатації та сексуального насильства, яка передбачає, що кожна сторона вживає необхідних законодавчих або інших заходів для захисту прав й інтересів жертв, у тому числі їхніх особливих потреб як свідків, на всіх стадіях розслідування та кримінального провадження, зокрема шляхом забезпечення уникнення контакту між жертвами і правопорушниками в суді та приміщеннях правоохоронних органів, крім випадків, коли компетентні органи встановлять інше в найкращих інтересах дитини або коли розслідування чи провадження вимагають такого контакту.

За вимогами п.п.68, 72 Керівних принципів Комітету міністрів Ради Європи щодо правосуддя, дружнього до дітей, прийнятих Комітетом міністрів Ради Європи 17.11.2010 року, слід уникати прямого контакту, протистояння або спілкування між дитиною-жертвою або дитиною-свідком з підозрюваним, наскільки це можливо, якщо тільки дитина-жертва не вимагає цього.

На переконання Верховного Суду, перехресний допит у суді малолітньої дитини допустимий лише у виняткових випадках, коли вичерпано всі інші способи встановлення істини.

У кримінальному провадженні №0003479 показання потерпілого є вагомим доказом. Однак, у присутності ОСОБА_6 допитувана дитина може соромитись та/або боятись давати правдиві показання щодо застосування до неї сексуального насильства. Саме тому, допит в порядку ст. 225 КПК України необхідний для захисту прав і безпеки потерпілої від сексуального насильства дитини та допоможе мінімізувати ризик травматизації психічного стану малолітньої, внаслідок участі в допиті у присутності особи, на яку вона вказує, як на кривдника. Більше того, допит, проведений у короткий період часу після події, допоможе зафіксувати важливі деталі злочину, адже, зі сплином часу внаслідок вікових особливостей та роботи з психологом малолітня дитина може забути обставини вчиненого відносно неї кримінального правопорушення.

3 огляду на викладене, з метою забезпечення найкращих інтересів малолітнього ОСОБА_8 , зменшення кількості його допитів упродовж всього досудового слідства та судового розгляду, з урахуванням наявності обґрунтованих обставин, які можуть унеможливити допит дитини в суді або негативно вплинути на повноту чи достовірність її показань, задля забезпечення більшої інформативності відповідної слідчої дії, вбачається необхідність у проведенні допиту потерпілого у кримінальному провадженні №0003479 у відповідності до положень ст.225 КПК України, а тому слідчий просить слідчого суддю задовольнити подане клопотання.

В судовому засіданні прокурор клопотання слідчого підтримав та просив суд його задовольнити, з підстав викладених у клопотанні. Крім того, просив суд, враховуючи дану категорію справ, проводити допит малолітнього у закритому судовому засіданні. Щодо клопотання захисника про залучення під час допиту конкретного психолога сторони захисту заперечував, та зауважив, що психолог на дані процесуальні дії залучається відповідно до встановленого порядку з реєстру психологів.

Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник - адвокат ОСОБА_5 не заперечували проти задоволення клопотання слідчого та його проведення у закритому судовому засіданні. Разом з тим, захисник просила суд залучити до допиту психолога, якого знайшла сторона захисту.

Слідчий ОСОБА_3 , законний представник малолітнього потерпілого ОСОБА_10 та його представник - адвокат ОСОБА_11 в судове засідання з розгляду даного клопотання не з`явилися, повідомлялися судом про час і місце його розгляду своєчасно і належним чином, представник потерпілого - адвокат ОСОБА_11 направив до суду клопотання, в якому не заперечував проти розгляду даного клопотання без його участі. Інші учасники судового провадження причини неявки суду не повідомили. Присутні учасники судового провадження не заперечували проти розгляду клопотання без їх участі.

Вислухавши доводи та додаткові пояснення прокурора, думку підозрюваного та його захисника, дослідивши клопотання з додатками в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що слідчим відділом Дніпровського УП ГУНП у м.Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0003479 від 02.10.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.152 КК України.

Клопотання старшого слідчого слідчого відділу Дніпровського управління поліції ГУ НП у м.Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 , оформлене відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

Потерпілим у даному кримінальному провадженні є малолітній ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Законним представником малолітнього потерпілого визнано представника служби у справах дітей та сім?ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації - головного спеціаліста відділу захисту прав дітей ОСОБА_10 .

03.10.2023 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , був затриманий у порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину.

03.10.2023 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ,у порядку, передбаченому статтями 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.152 КК України.

Матеріалами клопотання, а саме висновком психолога за результатами проведення психологічної роботи з дитиною від 03.10.2023 року встановлено, що за результатами проведеного допиту було виявлено достатній комплекс ознак, який притаманний розповіді дитини 10 річного віку про психотравмувальну подію, яка пов?язана з діями сексуального насилля та згвалтування, психологічного насильства.

Сексуальне насильство - це будь-який неприпустимий сексуальний акт, примус або тиск, що виконується над іншою людиною без її згоди. Ознаки сексуального насильства: проникнення в тіло іншої людини з використанням геніталій чи сторонніх предметів без її добровільної згоди.Та ознаки згвалтування: вчинення статевого проникнения. А також наявні ознаки психологічного насильства: крик, підвищення голосу, наказові дії, контроль над життям жертви. Виявлені ознаки, а саме сексуального насилля по відношенню до нього були виявлені у вільній розповіді Данила на питання, що було потім? Наслідки сексуального насильства: важкий фізичний та психологічний стан людини, що зазнала чи зазнає насильства, впливає на всі аспекти її життя. Зокрема, після насильства постраждала особа може відчувати: почуття сорому та провини; зневіру в собі, низьку самооцінку; страх спілкування, замкненість; відчай, небажання жити або мати схильність до суїциду.

З вище перерахованих наслідків у Данила спостерігаються замкненість, заглиблення у себе, пригніченість, сором, прихована та придушена агресія, злість. На фізичному рівні відчуває головний біль та біль в животі. Враховуючи вікову психологію дітей 10 років, а саме розвиток емоційної сфери, з?являються нові почуття, окреслюється характер. Основною проблемою, яку дитина повинна вирішити в цьому віці - розуміння своєї індивідуальності. На це впливає комплекс неповноцінності, що вже наявний або тільки зароджується, який виражається в постійній психічній напрузі. Відомо, що занадто сильні або занадто тривалі емоції, як негативні так і позитивні, можуть негативно впливати на психічне життя дитини, можуть сприяти виникненню своєрідної "емоційної втоми", що виявляється в роздратуванні, капризах, "скандалах", плачі і т.л. За віковими особливостями дитина в цьому віці знаходиться в постійній емоційній напрузі. А дитина яка пережила сексуальне насилля в подвійній емоційній напрузі, потреба справитися з негативним досвідом та продовжувати емоційно розвиватись. Часто травмуючі події блокують розвиток особистості в інтелектуальній, соціальній та емоційній сферах.

Тож, враховуючи вище зазначене психолог прийшов до висновку, що події, які сталися з Данилом, а саме сексуальне насилля та зґвалтування, мають психотравмуючі ознаки та негативно вплинули на його емоційний стан.

Необхідно обмежити дитину у слідчих діях та повторних допитах, щоб уникнути повторного травмування. Дитина потребує: підтримки та психологічної допомоги, а також індивідуальної психотерапевтичної роботи в рамках довготривалої травмо терапії.

Відповідно до ч.1 ст.225 КПК України у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань свідка чи потерпілого під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я свідка чи потерпілого, їх тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити їх допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, мають право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такого свідка чи потерпілого в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб. У цьому випадку допит свідка чи потерпілого здійснюється у судовому засіданні в місці розташування суду або перебування хворого свідка, потерпілого в присутності сторін кримінального провадження з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду.

Неприбуття сторони, що була належним чином повідомлена про місце та час проведення судового засідання, для участі в допиті особи за клопотанням протилежної сторони не перешкоджає проведенню такого допиту в судовому засіданні.

Допит особи згідно з положеннями цієї статті може бути також проведений за відсутності сторони захисту, якщо на момент його проведення жодній особі не повідомлено про підозру у цьому кримінальному провадженні.

Згідно з п.16 ч.1 ст.7, ч.1, 2 ст.23 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться безпосередність дослідження показань, речей і документів. Суд досліджує докази безпосередньо. Показання учасників кримінального провадження суд отримує усно. Не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, речах і документах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Суд може прийняти як доказ показання осіб, які не дають їх безпосередньо в судовому засіданні, лише у випадках, передбачених цим Кодексом.

Частина 1 ст.84 КПК України зазначає, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Відповідно до ч.1 ст.92 КПК України, обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 56 КПК України передбачено, що протягом кримінального провадження потерпілий має право подавати докази слідчому, прокурору, слідчому судді, суду.

На думку слідчого судді, в даному кримінальному провадженні має місце винятковий випадок, пов`язаний із необхідністю отримання показань малолітнього потерпілого ОСОБА_8 під час досудового розслідування в судовому засіданні, оскільки наявні інші обставини, що можуть вплинути на повноту і достовірність його показань в суді, що підтверджено дослідженими в судовому засіданні вищезазначеними доказами, наданими слідчим, тому клопотання про допит малолітнього потерпілого, в порядку статті 225 КПК України, є обґрунтованим і підлягає задоволенню.

Більш того, проведення якнайшвидшого допиту малолітнього потерпілого і обмеження кількості таких допитів сприятиме захисту його прав та інтересів, надаючи повний доступ до правосуддя та можливості повідомляти про факти порушення його прав, а також у подальшому усуне травматичний досвід, з яким малолітній потерпілий вимушено стикається в правовій системі.

Зазначене в сукупності сприятиме дотриманню принципів правосуддя, дружнього до дитини, адже відповідно до статті 3 Конвенції про права дитини у всіх діях щодо дітей першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Охорона та захист неповнолітніх є одним із пріоритетних завдань правової політики держави, оскільки діти є наи?більш незахищеними та вразливими в силу своїх вікових особливостей.

Оптимальний процес та умови опитування дітей-свідків та дітей-жертв закріплений у ряді міжнародних документів, які є частиною національного законодавства України та враховані судом під час розгляду даного клопотання.

Серед них, у тому числі, Керівні принципи Комітету міністрів Ради Європи щодо правосуддя, дружнього до дітей, прийняті Комітетом міністрів Ради Європи 17 листопада 2010 року, що надають конкретний європейський вимір стандартам захисту прав дітей, розроблених на міжнародному рівні, зокрема, Конвенції ООН про права дитини (1989) та Керівних принципів ООН щодо правосуддя у питаннях, пов`язаних із участю дітей-жертв і свідків злочинів (2005).

Так, міжнародні стандарти захисту прав та інтересів дитини закріплюють, що правосуддя завжди має бути доброзичливим до дитини, незалежно від її статусу, ставитися до неї з гідністю, повагою, турботою та справедливістю.

Допит дитини - це частина правосуддя, з яким вона стикається, а тому сам допит має відповідати принципам правосуддя, дружнього до дитини. Зокрема, кожній дитині має бути надана підтримка та професійна допомога під час її допиту.

Особливості допиту малолітньої або неповнолітньої особи закріплені у положеннях ст.ст.226, 354 КПК України.

Зокрема, допит малолітнього потерпілого проводиться в присутності законного представника, педагога чи психолога, а за необхідності - лікаря. У випадках, коли це необхідно для об`єктивного з`ясування обставин та/або захисту прав малолітнього, за ухвалою суду він може бути допитаний поза залом судового засідання в іншому приміщенні з використанням відеоконференції (дистанційне судове провадження).

Враховуючи вимоги чинного національного та міжнародного законодавства, та приймаючи до уваги положення ч.4 ст.354 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне провести допит малолітнього потерпілого за правилами правосуддя, дружнього до дитини, з урахуванням норм міжнародного та національного законодавства, в режимі дистанційного судового провадження поза залом судового засідання в іншому приміщенні (залі суду) з використанням відеоконференції за участю практичного психолога, який працює з відповідною вікової категорією дітей, та представника органу опіки та піклування Дніпровської районної в м.Києві державної адміністрації, на якого законом покладено обов`язок захисту прав і законних інтересів дитини.

Керуючись ст.ст.7, 23, 56, 65, 84, 91-92, 225-226, 354, 369-372, 376 КПК України, Керівними принципами Комітету міністрів Ради Європи щодо правосуддя, дружнього до дітей, Конвенцією ООН про права дитини, Керівними принципами ООН щодо правосуддя у питаннях, пов`язаних із участю дітей-жертв і свідків злочинів, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 , про допит малолітнього потерпілого під час досудового розслідування у кримінальному провадженні №0003479, в порядку ст.225 КПК України, - задовольнити.

Допитати малолітнього потерпілого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в закритому судовому засіданні, призначеному на 14-00 годину 27 грудня 2023 року, в приміщенні Дніпровського районного суду м.Києва (м.Київ, вул.Пластова, 3) в порядку ст.225 КПК України, з урахуванням вимог ст.ст.226, 227, ч.4 ст.354 КПК України, в режимі дистанційного судового провадження поза залом судового засідання в іншому приміщенні (залі суду) з використанням відеоконференції за участю практичного психолога, який працює з відповідною віковою категорією дітей, та представника органу опіки та піклування Дніпровської районної в м.Києві державної адміністрації.

Про дату та час проведення допиту повідомити законного представника малолітнього потерпілого, його представника, захисника, підозрюваного, психолога, слідчого, прокурора, орган опіки та піклування.

Контроль за забезпеченням явки в судове засідання психолога та представника органу опіки та піклування покласти на прокурора у даному кримінальному провадженні.

Запропонувати учасникам судового провадження заздалегідь, до 17-00 години 26 грудня 2023 року, підготувати та подати до суду (в тому числі електронною поштою) зрозумілі із урахуванням віку малолітнього потерпілого запитання.

Повний текст ухвали оголосити учасникам судового провадження у судовому засіданні о 17-00 годині 26 грудня 2023 року.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути подані під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя Дніпровського районного суду

м.Києва ОСОБА_1