Номер провадження 1-кс/756/2632/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2023 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчої СВ Оболонського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Бурилово, Кривоозерського району, Миколаївської області, громадянина України, зі середньою освітою, працевлаштованого ТОВ «АРБ» на посаді вантажника, не одруженого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, поданого в межах кримінального провадження №0003253 внесеного до Єдиного реєстру досудового розслідування 18 вересня 2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 152 КК України,

УСТАНОВИВ:

10 листопада 2023 року слідча СВ Оболонського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_4 звернулася до суду з клопотанням, яке погоджено із прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0003253 від 18 вересня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 152 КК України.

Обґрунтовуючи вимоги заявленого клопотання, слідчий посилається на те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 152 КК України, у відповідності до вимог ст. 278 КПК України 19 вересня 2023 року йому повідомлено підозру.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва 20 вересня 2023 року ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 16 листопада 2023 року.

Постановою керівника Оболонської окружної прокуратури м. Києва 09 листопада 2023 року продовжено строк досудового розслідування до 19 грудня 2023 року.

Враховуючи, що строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, а строк тримання під вартою підозрюваного закінчується 16 листопада 2023 року, завершити досудове розслідування до вказаного строку не надається можливим, через необхідність отримати висновки судово молекулярно-генетичної експертизи з Київського НДЕКЦ МВС України, отримати висновки судово-медичної експертизи з Київського міського клінічного бюро судово-медичних експертиз, посилаючись що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які встановлені у ході досудового розслідування, що виправдовують обраний ухвалою слідчого судді запобіжний захід відносно ОСОБА_6 не зменшилися та продовжують існувати. Відтак виникла необхідність у продовженні застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання підозрюваного ОСОБА_6 .

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримала, просила задовольнити з підстав та мотивів наведених у клопотанні. Зауважив, що встановлені попередньо ризики не перестали існувати, обсяг пред`явленої підозри доведений зібраними у справі доказами.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні проти клопотання заперечував. Просив обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або обрати альтернативний запобіжний захід. Заявив клопотання про доручення до матеріалів справи характеризуючи довідки з місця роботи та місця проживання підозрюваного. Зауважив, що ризики є недоведеними, підозрюваний співпрацює зі слідством, має стійкі соціальні зв`язки, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався.

Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання. Пояснив, що був п`яний, нічого не пам`ятає, потерпіла не чинила опір, не кричала, він намагався її взбуджувати, шкодує, що так сталося.

Заслухавши пояснення учасників судового провадження, дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшла наступного висновку.

Виклад обставин та правова кваліфікація

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні Оболонського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0003253 внесеного до Єдиного реєстру досудового розслідування 18 вересня 2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 152 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 16 вересня 2023 року, приблизно о 18 год. ОСОБА_6 перебував за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у приміщенні квартири АДРЕСА_1 , в якій в цей же час перебувала раніше йому знайома ОСОБА_7 , з якою вони розпивали алкогольні напої.

ОСОБА_6 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, вирішив вступити з ОСОБА_7 у статевий зв`язок. Однак, отримавши відмову від ОСОБА_7 щодо статевого акту, у ОСОБА_6 виник умисел, спрямований на згвалтування ОСОБА_7 , без добровільної згоди.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_6 з метою задоволення своєї статевої пристрасті,скориставшись фізичною перевагою та станом алкогольного сп`яніння ОСОБА_7 , діючи проти її волі і застосовуючи до неї фізичне насильство, з метою подолання опору останньої, наніс ОСОБА_7 численні удари руками в область голови, в наслідок яких остання втратила свідомість. Скориставшись безпорадним станом ОСОБА_7 , ОСОБА_6 за допомогою геніталій, лівої руки та невстановленого, досудовим розслідуванням, предмета, вчинив дії сексуального характеру, пов`язані із вагінальним та анальним проникненням в тіло ОСОБА_7 , без її добровільної згоди.

В наслідок вказаних злочинних дій ОСОБА_6 спричинив ОСОБА_7 тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку, закритої травми живота, забою передньої черевної стінки від яких 19 вересня 2023 року у приміщенні лікарні, що за адресою: АДРЕСА_4 , потерпіла померла.

Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 152 КК України.

ОСОБА_6 у відповідності до вимог ст. 278 КПК України 19 вересня 2023 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 152 КК України.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 20 вересня 2023 року ОСОБА_6 обрано міру запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком до 16 листопада 2023 року.

Постановою керівника Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_8 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0003253, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 вересня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 152 КК України, до 3 (трьох) місяців, тобто до 19 грудня 2023 року.

Обґрунтування клопотання

ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 152 КК України, про що йому повідомлено про підозру 19 вересня 2023 року на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні № 0003253.

Діяння, в якому підозрюється ОСОБА_6 відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином, за яке передбачено законом покарання у вигляді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність встановлених ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується ( п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Мотиви й висновки суду

У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України. Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України одним із запобіжних заходів є тримання під вартою.

У відповідності до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 18 вересня 2023 року, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003253, здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 152 КК України.

У відповідності до положення ст. 278 КПК України ОСОБА_6 19 вересня 2023 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 152 КК України.

Отже, у відповідності до вимог статті 42 КПК України ОСОБА_6 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування (продовження) запобіжного заходу.

Відповідно до вимог пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Санкція частини 5 статті 152 КК України передбачає покарання від десяти до п`ятнадцяти років позбавлення волі.

Під час розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою встановлено, що ОСОБА_6 працевлаштований в ТОВ «АРБ» на посаді вантажника, не одружений, зареєстрований та фактично проживає: АДРЕСА_1 .

Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про продовження застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості підозри

Згідно з статтею 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv.UnitedKingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 152 КК України, тобто вчиненні дій сексуального характеру, пов`язаних із вагінальним та анальним проникненням в тіло іншої особи з використанням геніталій та іншого предмета, без добровільної згоди потерпілої особи, що спричинили тяжкі наслідки, тобто зґвалтування.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку, прийшла до висновку про наявність доказів, які свідчать про причетність ОСОБА_6 поза розумним сумнівом до інкримінованого кримінального правопорушення.

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Щодо ризиків кримінального провадження

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, з огляду на тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному, вчинити нове кримінальне правопорушення, здійснити вплив на потерпілих й свідків, заявлені ризики заслуговують на увагу.

Обставини, які підтверджують ризик передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності.

Даний ризик підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, не має стійких соціальних зв`язків.

Втеча підозрюваного ОСОБА_6 зашкодить суспільному інтересу, що полягає у найскорішому розслідуванню всіх обставин кримінального провадження та подальшому його судовому розгляді згідно розумних строків КПК.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними. Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його затримання, із засудженням до можливого покарання у вигляді позбавлення волі у найближчій перспективі, з урахуванням встановлених на даному етапі обставин вчинення протиправних дій, доводять, що цей ризик є достатньо високим. Тому з метою нівелювання такого ризику переховування, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

Обставинами, що підтверджують наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, є те, що ОСОБА_6 перебуваючи на свободі, може незаконно впливати на потерпілих, свідків, що буде перешкоджати досудовому розслідуванню. Підозхрюваний знає свідків, а також чоловіка потерпілої, може впливати на них.

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення, слідча суддя вважає мало вирогідним. Обставини, які підтверджують ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме вчинити інше кримінальне правопорушення є мало вирогідним. Раніше ОСОБА_6 не притягувався до кримінальної відповідальності.

Слідчий суддя приходить до висновку, що з урахуванням особи підозрюваного, останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а так само і здійснювати вплив на свідків й потерпілого.

За таких обставин, слідча суддя вважає, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, зокрема зазначені в пункті 1, 3 статті 177 КПК, отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Крім того, відповідно до положень п. 1 ч. 3 ст. 199 КПК України, заявлені ризики не зменшились, з часу обрання ОСОБА_6 міри запобіжного заходу та продовжують надалі існувати, а тому виправдовують подальше тримання особи під вартою.

Згідно зі ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою слідчий суддя, окрім іншого, враховує наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно зі ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

У відповідності до положень статей 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на запобіжний захід непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено в разі неможливості закінчення досудового розслідування у строки, встановлені ст. 219 КПК України.

Приймаючи рішення щодо поданого клопотання, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та в доданих матеріалах, а також з того, що на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду справи по суті.

З урахуванням положення ч. 1 ст. 197 КПК України, яка передбачає, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів, клопотання підлягає задоволенню з продовженням строку тримання підозрюваного ОСОБА_6 під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» строком до 19 грудня 2023 року, включно, без визначення застави.

Керуючись ст. 29 Конституції України, статтями 177, 178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197,199, 205, 309, 395, 532, 534 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити клопотання слідчої ОСОБА_4 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , поданого в межах кримінального провадження № 0003253 від 18 вересня 2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 152 КК України.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» строком до 19 грудня 2023 року, в межах строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0003253 від 18 вересня 2023 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали складено та проголошено 15 листопада 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1