Справа № 289/1692/23
Номер провадження 1-кс/289/340/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.10.2023 м. Радомишль

Слідчий суддя Радомишльського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 за участю:

секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону, про продовження строку тримання під вартою підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000165, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляд до Радомишльського районного суду Житомирської області 18.10.2023 року надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000165 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України. Підготовче засідання у вказаній справі наразі не призначено.

18.10.2023 на електронну адресу суду та через канцелярію суду надійшло клопотання прокурора Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 на 60 днів, оскільки строк його тримання під вартою спливає 22 жовтня 2023 року.

В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_5 , 20 липня 2023 року, близько 20 години 00 хвилин, прийшов до господарства ОСОБА_6 , що знаходиться по АДРЕСА_1 , де з допомогою дерев`яної палиці розбив скло у вікнах веранди і через утворений отвір проник всередину будинку. Там, знайшовши в першій кімнаті будинку ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків та свідомо бажаючи їх настання, з метою протиправного заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_6 , під вигаданим приводом вчинив конфлікт, в ході якого умисно наніс удари кулаками в обличчя ОСОБА_6 , а поваливши останнього на підлогу, продовжив наносити численні удари ногами по тулубу ОСОБА_6 , спричинивши тяжкі тілесні ушкодження у вигляді тупої закритої травми черевної порожнини, переломів ребер, розриву селезінки, що спричинило масовану внутрішню кровотечу та стало безпосередньою причиною смерті ОСОБА_6 , який від отриманих травм помер на місці події після прибуття бригади екстренної медичної допомоги.

У відповідності до ст. 278 КПК України ОСОБА_5 22 липня 2023 року повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 121 КК України.

24.07.2023 року слідчим суддею Радомишльського районного суду Житомирської області постановлено ухвалу про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, до 22.09.2023 року включно.

20.09.2023 року слідчим суддею Радомишльського районного суду Житомирської області постановлено ухвалу про продовження підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 22.10.2023 року включно без визначення розміру застави.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що обвинувачений ОСОБА_5 може ухилитись від покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду, знищувати, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Наявність ризику щодо можливості обвинуваченого переховуватися від суду обґрунтована тяжкістю можливого покарання.

За час тримання під вартою ОСОБА_5 вказані ризики не зменшились, судовий розгляд кримінального провадження не завершено, а тому вищевказані обставини виправдовують подальше тримання обвинуваченого під вартою.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 199 КК України у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

В судовому засіданні прокурор підтримав подане до суду клопотання про продовження обраного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з підстав зазначених в ньому. Ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, які існували на час обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу не зменшились та не відпали.

Обвинувачений ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечив. Зазначає, що він вказаного злочину не вчиняв. ОСОБА_5 має дружину та дитину, а тому просить застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Захисник адвокат ОСОБА_4 проти задоволення також заперечила та зазначила, що підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, має дружину та дитину, є військовослужбовцем, по місцю проживання характеризується позитивно та до кримінальної відповідальності притягується вперше. За таких обставин вважає, що підстави для застосування найсуворішого запобіжного заходу відсутні. Просить обрати ОСОБА_5 запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Заслухавши сторони, дослідивши матеріали додані до клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно ч. 1, 3 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Згідно п. 6 ч. 2 ст. 199 КК України у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. Наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини "Тейс проти Румунії", автоматичне продовження строків тримання під вартою суперечить Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому при вирішенні питання про продовження обвинуваченому строку тримання під вартою суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України, а саме: запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду, впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

При продовженні запобіжного заходу, суд враховує наявні матеріали кримінального провадження, оцінюючи в сукупності всі обставини, зокрема і тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим.

Суд виходить із принципу презумпції невинуватості і не вирішує наперед процесуальну перспективу пред`явленого обвинувачення, а лише аналізує обґрунтованість та тяжкість його пред`явлення, суспільну небезпеку злочинних дій, в яких обвинувачується ОСОБА_5 ..

Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Крім того, відповідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.

Згідно обвинувального акту ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Вказаний злочин, відповідно до положень ст. 12 КК України, є тяжким злочином.

Ухвалою слідчого судді Радомишльського районного суду Житомирської області від 24.07.2023 року ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, до 22.09.2023 року включно без визначення розміру застави. 20.09.2023 року слідчим суддею Радомишльського районного суду Житомирської області постановлено ухвалу про продовження підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 22.10.2023 року включно без визначення розміру застави.

Однак, станом на 19.10.2023 року судовий розгляд кримінального провадження не розпочатий, не досліджені докази, не допитані свідки та потерпіла сторона.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину, будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.

Оцінюючи в сукупності всі обставини, передбачені ст. 178 КПК України, суд вважає, що існують ризики того, що обвинувачений ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а зважаючи, що на теперішній час кримінальне провадження знаходиться на початковій стадії судового розгляду, існують ризики того, що ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків, а також переховуватись від суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, в зв`язку з викладеним, суд вважає доведеними ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, для продовження стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу тримання під вартою.

Неможливість застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів обумовлена, тим що жоден інший запобіжний захід не забезпечить попередження вказаним ризикам, ураховуючи тяжкість кримінального правопорушення, спроби обвинуваченого уникнути відповідальності.

Вказані ризики враховані під час обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та на теперішній час не втратили своєї актуальності.

Враховуючи викладені обставини, суд дійшов висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж той, який запропоновано прокурором, є недоцільним, більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти визначеним ризикам, отже, відповідно до положень частини першої статті 177 та частини першої статті 178 КПК України, суд вважає за доцільне продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів без визначення розміру застави у відповідності до вимог п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 182, 183, 193, 194, 196, ч.2 п. 6 ст. 199, 331 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Продовжити строк застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, строком на 60 днів, а саме по 17 грудня 2023 включно, без визначення розміру застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню. Подання апеляційної скарги на ухвалу не зупиняє її виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а обвинуваченим в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Повний текст ухвали проголошено 20.10.2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1