ПРИМОРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ1
УХВАЛА

09 лютого 2024 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі колегії суддів:

головуючий суддя ОСОБА_1

судді: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

потерпілої ОСОБА_7

обвинуваченого ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання необхідності розпочинати з початку судовий розгляд у кримінальному провадженні №0000851 від 05.04.2018 року за обвинуваченням ОСОБА_8 , у скоєнні злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, суд, -

встановив:

В провадженні Приморського районного суду м.Одеси перебуває кримінальне провадження 05.04.2018 року за №0000851 за обвинуваченням ОСОБА_8 , у скоєнні злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

Із матеріалів кримінального провадження вбачається, що справа перебувала в провадженні головуючого судді ОСОБА_9 , якого Рішенням Вищої ради правосуддя № 1014/0/15-23 від 31.10.2023 року звільнено з посади судді Приморського районного суду міста Одеси у зв`язку з поданням заяви про відставку.

27.11.2023 року АСДС Приморського районного суду м. Одеси згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 27.11.2023 року, проведеного на підставі розпорядження керівника апарату Приморського районного суду м. Одеси від 27 листопада 2023 року № 1015/23, головуючим у справі за обвинуваченням ОСОБА_8 , у скоєнні злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, визначено суддю ОСОБА_1 у складі колегії суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

При обговоренні питання щодо необхідності розпочинати судовий розгляду зазначеному кримінальному провадженні спочатку в судовому засіданні прокурор, а також потерпіла вважали за доцільне продовжити розгляд кримінального провадження та вважали недоцільним розпочинати проводити слухання справи спочатку, оскільки справа тривалий час перебуває на розгляді Приморського районного суду м.Одеси.

Сторона захисту вважала за необхідне розпочати розгляд справи спочатку та повторно допитати свідків.

Суд, заслухавши думку учасників судового засідання, приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст. 319 КПК України, у кримінальному провадженні повинен бути проведений в одному складі суддів. У разі якщо суддя позбавлений можливості брати участь у судовому засіданні, він має бути замінений іншим суддею, який визначається у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. Після заміни судді судовий розгляд розпочинається спочатку, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті та статтею 320 цього Кодексу.

Суд вмотивованою ухвалою може прийняти рішення про відсутність необхідності розпочинати судовий розгляд з початку та здійснювати повторно всі або частину процесуальних дій, які вже здійснювалися під час судового розгляду до заміни судді, якщо таке рішення не може негативно вплинути на судовий розгляд та за умови дотримання таких вимог:

1) сторони кримінального провадження, потерпілий не наполягають на новому проведенні процесуальних дій, які вже були здійсненні судом до заміни судді;

2) суддя, що замінив суддю, який вибув, ознайомився з ходом судового провадження та матеріалами кримінального провадження, наявними в розпорядженні суду, згоден з прийнятими судом процесуальними рішеннями і вважає недоцільним нове проведення процесуальних дій, що вже були проведені до заміни судді».

У ч. 2 цієї статті визначено, що суд своєю вмотивованою ухвалою може прийняти рішення про відсутність необхідності розпочинати судовий розгляд з початку та здійснювати повторно всі або частину процесуальних дій, які вже здійснювались під час судового розгляду до заміни судді, якщо таке рішення не може негативно вплинути на судовий розгляд та за умови дотримання вимог, передбачених п. п. 1, 2 ч. 2 ст. 319 КПК України. У такому випадку докази, що були досліджені під час судового розгляду до заміни судді, зберігають доказове значення та можуть бути використані для обґрунтування судових рішень. При цьому, суд має з`ясувати думку сторін кримінального провадження з цього приводу.

Аналогічна позиція наведена в постанові Кримінального касаційного суду Верховного Суду від 31 січня 2019 року у справі № 753/11563/14-к.

Вирішуючи питання можливості продовження розгляду із частковим повторним здійсненням процесуальних дій справи, суд враховує наступне.

Принцип безпосередності дослідження доказів є основоположним для кримінального провадження, що передбачає можливість для сторін проводити допити свідків і експертів, а також досліджувати інші докази перед суддею, який прийматиме рішення.

У той же час суд зазначає, що ця вимога сформульована як принцип, яким має керуватися суд, приймаючи процесуальні рішення в конкретній ситуації, і засаді безпосередності, як і будь-якій іншій загальній засаді, притаманна певна гнучкість при застосуванні в конкретних обставинах. В залежності від обставин цей принцип реалізується в різних формах, оскільки суд має узгоджувати його з іншими засадами кримінального процесу та/або легітимними інтересами суспільства чи окремих осіб.

Суд, серед іншого, має прийняти до уваги свій обов`язок створити необхідні умови для реалізації сторонами їх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (частина 6 статті 22 КПК), у тому числі свій обов`язок забезпечити розумний строк розгляду справи (частина 2 статті 28 КПК).

Суд відзначає, що до заміни судді судовий розгляд у цій справі з 2018 року вже тривав 6 років, і за цей час було досліджено значний обсяг доказів, зокрема досліджено письмові докази, проведено повторну судово-медичну експертизу.

Фактично на момент вирішення зазначеного питання у складі суду новим суддею є лише ОСОБА_1 , а судді ОСОБА_2 та ОСОБА_3 продовжують слухання кримінального провадження від початку його розгляду по суті.

Суддя ОСОБА_1 ознайомлена з ходом судового провадження та матеріалами кримінального провадження, наявними в розпорядженні суду, згодна з прийнятими судом процесуальними рішеннями і вважає недоцільним дослідження письмових доказів та експертизи, що вже були проведені до її заміни.

З урахуванням викладеного, беручи до уваги тривалий час судового провадження у справі, з 2018 року, значний обсяг проведених процесуальних дій (дослідження письмових доказів, експертизи), суд дійшов висновку про відсутність необхідності розпочинати судовий розгляд спочатку в частині повторного здійснення дослідження письмових доказів та проведених у справі експертиз, які вже здійснювались під час розгляду кримінального провадження.

Зазначене сприятиме дотриманню розумних строків розгляду кримінального провадження в суді, що відповідає вимогам ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод в контексті усталеної практики Європейського суду з прав людини (справи «Смірнова проти Росії» від 24 липня 2003 року, «Вітрук проти України» від 16 вересня 2010 року, «Юртаєв проти України» від 31 січня 2006 року).

Одночасно судом здійснено допит свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 .

Відповідно до ч. 2 ст. 23 КПК України, не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, речах і документах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Суд може прийняти як доказ показання осіб, які не дають їх безпосередньо в судовому засіданні, лише у випадках, передбачених цим Кодексом.

Безпосередність у дослідженні судом показань вбачається в тому, що суд у ході судового розгляду особисто сприймає відомості щодо обставин кримінального провадження, які відомі обвинуваченому, потерпілому, свідкам, експерту та мають значення для цього кримінального провадження. Деталізація засад безпосередності, за змістом КПК, передбачає, безкомпромісну й категоричну заборону використання судом показань особи без їх безпосереднього сприйняття судом. Зокрема, відповідно до ч.4 ст.95 КПК, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

Суд також приймає до уваги, що у цьому контексті спостереження судді щодо поведінки свідка можуть мати важливі наслідки, вказане узгоджується з позицією, викладеною у Постанові Верховного Суду колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду від13 червня 2023 року, у справі № 461/5454/14-к, провадження № 51-907км23

Суд враховує позицію сторони захисту, які одноголосно просили суд повторно допитати свідків, з урахуванням принципу безпосередності, який спрямований передусім на найкраще забезпечення права сторін на перехресний допит особи, яка дає показання, що дає стороні можливість з`ясувати всі обставини, які вона вважає важливими для вирішення справи, уточнити показання свідка та поставити під сумнів ті чи інші повідомлення особи або її репутацію, суд прийшов до висновку про необхідність здійснити під час судового розгляду повторно процесуальні дії з допиту свідків у кримінальному провадженні, забезпечення явки яких в судове засідання суд покладає на прокурора.

Керуючись ст.ст. 319, 369-372, 376 КПК України, суд

постановив:

Визнати відсутньою необхідність розпочинати судовий розгляд спочатку з повторним здійсненням процесуальних дій в частині дослідження письмових доказів у кримінальному провадженні, які вже здійснювались під час розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_8 , у скоєнні злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України до заміни головуючого судді та визнати необхідним здійснити під час судового розгляду повторно процесуальні дії з допиту свідків у кримінальному провадженні, забезпечення явки яких в судове засідання суд покладає на прокурора.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали проголошено 09 лютого 2024 року о 14:30 год. в залі судового засідання Приморського районного суду м. Одеси №106.

Колегія суддів

Приморського районного суду м. Одеси

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Єдиний унікальний номер справи: №522/11953/18

Номер провадження № 1-кп/ 522/1602/24

Головуючий суддя ОСОБА_1