Справа № 487/8452/23
Провадження № 1-кс/487/4671/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.11.2023 року місто Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Миколаєва клопотання прокурора Миколаївської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному 16.11.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001452 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 414 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

16.11.2023 року прокурор Миколаївської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 в рамках здійснення досудового розслідування кримінального правопорушення, відомості щодо якого 16.11.2023 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001452, звернувся до Заводського районного суду міста Миколаєва з клопотанням, в якому просив накласти арешт на майно вилучене 15.11.2023 під час проведення огляду місця події - домоволодіння АДРЕСА_1 , а саме: предмет ззовні схожий на автомат АК-74 калібру 5,45 мм з маркуванням на ствольній коробці та затворі « НОМЕР_1 », магазин з маркуванням «21», «М», «Л» в середині якого знаходяться 29 патронів калібру 5,45 мм з маркуванням «270» та «88», які вилучено та поміщено до сейф-пакета PSP4232635; предмет ззовні схожий на гільзу, калібру 5,45 з маркуванням на донці «270» та «88», яку вилучено та поміщено до сейф-пакет PSP1079009; фрагмент від кулі розміром 0,5х2 см, який вилучено та поміщено до сейф-пакет PSP1079013; змив речовини бурого кольору, який вилучено на паперову серветку та поміщено до паперового пакету.

Прокурор у судове засідання не прибув, до початку розгляду справи подав заяву, в якій клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Дослідивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Слідчою групою Першого слідчого відділу (з дислокацією у місті Миколаєві) Територіального управління Держаного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001452 від 16.11.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 414 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час досудового розслідування у формі процесуального керівництва здійснюється Миколаївською спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Південного регіону.

У ході досудового слідства встановлено, що приблизно о 21:10 годині 15.11.2023 військовослужбовець за мобілізацією, а саме навідник військової частини НОМЕР_2 матрос ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи на території домоволодіння розташованого по АДРЕСА_1 , порушив правила поводження зі зброєю, в результаті чого здійснив одиночний постіл з закріпленого за ним АК-74 № НОМЕР_1 1985 р.в. та пристебнутим до нього магазином, спорядженим 30 набоями калібру 5,45 мм., в внаслідок чого влучив у військовослужбовця цієї ж військової частини, матроса ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 спричинивши останньому тілесні ушкодження у вигляді вогнепального кульового наскрізного поранення с/з правої гомілки, множинний вогнепальний багатоуламковий перелом обох кісток правої гомілки зі значним зміщенням уламків, травматичний шок ІІ ступеня.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 354675430 житловий будинок АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 257), на праві приватної власності належить ОСОБА_6 .

У ході досудового розслідування було проведено огляд місця події, яка мала місце 15.11.2023, а саме домоволодіння АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено: предмет ззовні схожий на автомат АК-74 калібру 5,45 мм з маркуванням на ствольній коробці та затворі « НОМЕР_1 », магазин з маркуванням «21», «М», «Л» в середині якого знаходяться 29 патронів калібру 5,45 мм з маркуванням «270» та «88», які вилучено та поміщено до сейф-пакета PSP4232635; предмет ззовні схожий на гільзу, калібру 5,45 з маркуванням на донці «270» та «88», яку вилучено та поміщено до сейф-пакет PSP1079009; фрагмент від кулі розміром 0,5х2 см, який вилучено та поміщено до сейф-пакет PSP1079013; змив речовини бурого кольору, який вилучено на паперову серветку та поміщено до паперового пакету.

Водночас, постановою слідчого від 16.11.2023 вказані речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0001452 від 16.11.2023.

Зазначене майно необхідне для забезпечення його збереження як речового доказу, запобігання можливості приховування, знищення доказів злочинної діяльності, проведення огляду, а також має суттєве значення для розслідування кримінального провадження.

Так, вилучені речі, речі та майно можуть підтверджувати факти і обставини вчинення кримінального правопорушення.

Згідно положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасовому вилученню підлягає майно у вигляді речей, документів, грошей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду.

За змістом ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

Згідно частин 1 та 2 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен, у тому числі, враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З огляду на викладене, у зв`язку з доведеністю існування сукупності підстав та розумних підозр вважати, що зазначені в клопотанні матеріальні об`єкти зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі є предметами, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом, а також у зв`язку із доведеністю прокурором наявності ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, щодо можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість заявленого клопотання та наявність підстав для його задоволення. При цьому слідчим суддею враховується розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 98, 131-132, 167, 168, 170-173 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке вилучене 15.11.2023 під час проведення огляду місця події - домоволодіння АДРЕСА_1 , а саме: предмет ззовні схожий на автомат АК-74 калібру 5,45 мм з маркуванням на ствольній коробці та затворі « НОМЕР_1 », магазин з маркуванням «21», «М», «Л» в середині якого знаходяться 29 патронів калібру 5,45 мм з маркуванням «270» та «88», які вилучено та поміщено до сейф-пакета PSP4232635; предмет ззовні схожий на гільзу, калібру 5,45 мм з маркуванням на донці «270» та «88», яку вилучено та поміщено до сейф-пакет PSP1079009; фрагмент від кулі розміром 0,5х2 см, який вилучено та поміщено до сейф-пакет PSP1079013; змив речовини бурого кольору, який вилучено на паперову серветку та поміщено до паперового пакету.

Ухвала підлягає негайному виконанню, яке доручити прокурору Миколаївської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 .

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1