Справа № 194/1988/23
Номер провадження 1-кс/194/412/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 грудня 2023 року Слідчий суддя Тернівського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Тернівка Дніпропетровської області скаргу представника ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи ВП №1 Павлоградського РВП ГНУП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,

В С Т А Н О В И В :

Представник ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» ОСОБА_4 подала скаргу на бездіяльність уповноваженої особи ВП №1 Павлоградського РВП ГНУП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

В обґрунтування скарги представник ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» посилається на те, що 03.11.2023 року ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» звернулось до Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області із заявою про вчинення кримінальних правопорушень за ознаками ст. 272, 367 КК України, яка була зареєстрована 03.11.2023 року. В подальшому заяву було передано за територіальною належністю до ВП №1 ПРВП ГУНП в Дніпропетровській області, де було зареєстровано 20.11.2023 року. 14.12.2023 року ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» отримало відповідь, що обставини викладені в заяві є цивільно-правовими відносинами. З вказаними обставинами ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» погодитись не може, у зв`язку з чим просить: поновити строк для подання скарги; зобов`язати уповноважену особу ВП №1 ПРВП ГУНП в Дніпропетровській області внести відомості до ЄРДР за заявою від 03.11.2023 року; розпочати розслідування за фактами та обставинами викладеними в заяві про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. 272, 367 КК України; зобов`язати уповноважену особу ВП №1 ПРВП ГУНП в Дніпропетровській області надати витяг з ЄРДР.

Представник ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» в судовому засіданні скаргу підтримав в повному обсязі, посилаючись на обставини викладені у скарзі. Зазначає, що ОСОБА_5 приховував його захворювання.

Уповноважена особа ВП №1 Павлоградського РВП ГНУП в Дніпропетровській області в судове засідання не з`явилась, про дату та час судового засідання повідомлена належним чином,

Згідно ч. 3 ст. 306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

В поданій скарзі представник ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» просить поновити строк на подання вказаної скарги.

Згідно з ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Під поважними причинами пропущення процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати заяву у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала заяву про перегляд судових рішень, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Такий висновок узгоджується із позицією Верховного Суду України, висловленою у постанові від 13.07.2017 по справі № 5-117кс(15)17.

Слідчий суддя враховує, що заява (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення від 03.11.2023 року, була отримана органом поліції 03.11.2023 року.

Згідно листа за вих. №48.1-9617 від 07.12.2023 року, ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» було повідомлено про результат розгляду звернення за фактом внесення відомостей до ЄРДР у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ст. 272, 367 КК України. Вказаний лист ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» отримало 14.12.2023 року.

Згідно ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Отже, заявник вживав заходи для отримання інформації щодо поданої заяви, а тому слідчий суддя приходить до висновку про можливість задоволення клопотання про поновлення строку для подання скарги.

Заслухавши представника заявника, дослідивши матеріали скарги, приходжу до наступного висновку.

Слідчий суддя враховує, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні урегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов, які визначені процесуальними положеннями.

Відповідно до ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.

Стаття 55 Конституції України гарантує кожному право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових чи службових осіб.

Відповідно до ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист інтересів суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування та судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, щоб до кожного учасник кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За приписами ст. 5 КПК України, процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

Статтею 303 КПК України закріплено право певного кола осіб на оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування.

Зокрема, п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За змістом п.4 ч.5 ст.214 КПК України необхідною умовою внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань є наявність обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Тобто, стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання його завдань, зазначених в ст. 2 КПК України, і покликана, з одного боку, забезпечити оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення осіб в сферу впливу кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів.

При цьому до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Вищезазначені положення закону дають підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 30.09.2021 року у справі №556/450/18.

Отже, предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Втім, правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати її з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, задля досягнення власних інтересів. Запобіжниками цьому, зокрема, є: встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (ст. 383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

Ухвалою слідчого судді Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 25.12.2023 року відкрито провадження по скарзі.

Згідно заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення від 03.11.2023 року, представник ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» просить внести відомості про вчинення злочину до ЄРДР та розпочати досудове розслідування за фактами та обставинами, викладеними у заяві про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. 272, 367 КК України.

Так, в своїй заяві представник ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» посилається на те, що вбачаються ознаки службової недбалості медичних працівників, які проводили медичні огляди і допускали ОСОБА_5 до роботи у підземних умовах, з огляду на виявлені захворювання у 2019 році. Наголошує, що в діях посадових осіб, які проводили періодичні медичні огляди ОСОБА_5 з 2017 рік по 2019 рік включно наявні ознаки кримінального правопорушення передбаченого ст. 367 КК України, а в діях ОСОБА_5 є ознаки кримінального правопорушення передбаченого ст. 272 КК України. Зазначає, що у зв`язку з неналежним проведенням періодичних медичних оглядів медичними працівниками та ненадання ОСОБА_5 під час проходження медичних оглядів повної та достовірної інформації про стан його здоров`я, в подальшому мало наслідки встановлення професійного захворювання в 2021 році, якого можна було уникнути. Неправомірними діями медичних працівників спричинена шкода державі в особі Пенсійного фонду України, який здійснює страхові виплати за втрату працездатності в зв`язку з ушкодженням здоров`я та шкода, яка може бути заподіяна підприємству орієнтовано до 268 000,00 грн.

Згідно листа ВП №1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області за вих. №48.1-9617 від 07.12.2023 року, ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» було повідомлено про результат розгляду звернення за фактом внесення відомостей до ЄРДР у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ст. 272, 367 КК України. Зазначено, що було встановлено, що ОСОБА_5 звернувся до суду з позовною заявою щодо відшкодування йому матеріальної шкоди внаслідок втрати ним працездатності. Це являється цивільно-правовими відносинами та виходить за межі компетенції Національної поліції України.

Станом на час розгляду скарги вищезазначені відомості, викладені у заяві ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» від 03.11.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей не внесені.

Будь-яких відомостей щодо витребування з ВП № 1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області матеріалів за результатами розгляду заяви представника ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ», яка була зареєстрована в ЖЄО за №5088 від 20.11.2023 року, до суду не надано.

У п. 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року (справа № 818/1526/18, провадження № 11-1263апп18) зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей до ЄРДР слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Розгляд скарги на бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, обумовлює необхідність дослідження слідчим суддею самого повідомлення (заяви) про вчинення кримінального правопорушення на предмет того, чи може воно бути підставою для порушення кримінального провадження.

Слідчий суддя в даному випадку не може виконувати абсолютно формальну функцію судового примусу уповноважених осіб, в даному випадку уповноважених осіб ВП № 1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області, вносити до ЄРДР всі без виключення заяви і повідомлення, які ними отримуються.

Ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Згідно правової позиції, викладеної у рішенні Європейського суду з прав людини (Рішення Суду "Артіко проти Італії" (Artico c. Italie) від 13 травня 1980 року), не гарантується захист теоретичних і ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних.

У п. 29 рішення Європейського суду з прав людини в справі Павлюлінець проти України (Заява № 70767/01) від 06 вересня 2005 року, суд висловив позицію, що право на порушення кримінальної справи проти третьої особи як таке не гарантується Конвенцією (Kubiszyn v. Poland, ухвала від 21 вересня 1999 року, заява N 37437/97).

У постанові колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 01.12.2022 року по справі № 522/7836/21 (провадження № 51-2328км22) зазначено, що розглянувши скаргу та керуючись п. 3 ч. 2 ст. 307 КПК України, слідчий суддя мав право зобов`язати слідчого вчинити певну дію відповідно до вимог кримінального процесуального закону, однак при цьому не втручаючись у межі його повноважень у кримінальному провадженні.

Вирішення питання про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення, які вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань, вирішується саме слідчим, дізнавачем або прокурором, які вносять відповідні відомості до Реєстру.

Попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення, зроблена заявником у заяві, не має обов`язкового характеру для слідчого, дізнавача або прокурора.

Отже, слідчий суддя на етапі проведення досудового розслідування лише забезпечує судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів у кримінальному провадженні, та позбавлений змоги надати вказівку слідчому/дізнавачу/прокурору щодо прийняття конкретного за змістом процесуального рішення, в тому числі й щодо правової кваліфікації кримінального провадження, адже слідчий, дізнавач та прокурор є самостійними у своїй процесуальній діяльності.

Таким чином, слідчий суддя не наділений повноваженнями визначати правову кваліфікацію кримінального правопорушення, зазначеного в заяві про його вчинення, та вказувати про конкретну особу, яка його вчинила, в зв`язку з чим і не наділений повноваженнями зобов`язувати уповноважену особу вносити відомості до Єдиного реєстру досудового розслідування про кримінальне правопорушення за конкретною статтею КК України та щодо конкретної особи.

Як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Ашинґдейн проти Сполученого Королівства" (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28 травня 1985 року, п. 57, Series A, N 93) право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням. Одним із таких обмежень є переслідування особи в кримінально-правовому порядку шляхом внесення повідомлення до ЄРДР щодо конкретної особи за бажаною кримінально-правовою кваліфікацією. А у справі "Preda and Dardari v. Italy, 1999), суд вказав, що метою цієї норми є запобігання використанню принципів, на яких ґрунтується Конвенція, щоб здійснювати будь-яку діяльність, спрямовану на скасування прав і свобод, визнаних цією Конвенцією.

Самостійне визначення особою у повідомленні про злочин наявності певної статті КК та бажаної кваліфікації, не може автоматично свідчити про те, що було вчинено саме ці злочини. Крім того, слідчий, прокурор не зобов`язаний вносити відомості до реєстру у точній відповідності зі змістом заяви в частині обраної заявником правової кваліфікації. Ні заявник, ні потерпілий, ні слідчий суддя не уповноважені спрямовувати хід досудового розслідування, зокрема, шляхом вказівки слідчому саме тієї кваліфікації кримінального правопорушення, яка є бажаною для них, чи яку вони вважають правильною.

Слідчий, дізнавач та прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог КПК України, є самостійними у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого.

На думку слідчого судді, викладені в заяві представника ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» обставини, не є тими обставинами для того, щоб розпочати досудове розслідування, яке розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення.

Кримінальний процесуальний закон не вимагає від заявника зазначення в заяві усіх складових кримінального правопорушення, разом з тим, відомості не по будь-якій заяві про вчинене кримінальне правопорушення тягнуть за собою процесуальні наслідки у виді внесення відомостей до ЄРДР уповноваженою на те особою.

Так, представник ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» в своїй заяві від 03.11.2023 року, посилається на те, що в діях посадових осіб, які проводили періодичні медичні огляди ОСОБА_5 з 2017 рік по 2019 рік включно, наявні ознаки кримінального правопорушення передбаченого ст. 367 КК України, а в діях ОСОБА_5 є ознаки кримінального правопорушення передбаченого ст. 272 КК України.

В той же час, обґрунтовуючи обставини представник ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ, зазначає орієнтовний розмір шкоди заподіяної підприємству, посилаючись на ст. 367 КК України, диспозиція частини першої статті якої вимагає завдання істотної шкоди. В той же час, обґрунтування заяви та дій осіб, зазначених в ній не містить конкретного обґрунтування в чому саме такі дії мають ознаки кримінально караних дій.

Оскільки, в чинному законодавстві не передбачено порядок проведення попередньої дослідчої перевірки повідомленої інформації на предмет наявності складу злочину, цю функцію фактично виконує слідчий суддя, розглядаючи скарги, подані в порядку п.1 ч.1 ст.303 КПК України.

Необхідність аналізу слідчим суддею змісту заяви про вчинене кримінальне правопорушення обумовлена тим, що як правило, частина повідомлень про кримінальні правопорушення взагалі не містить відомостей про ознаки злочину, а лише вказує на інші правопорушення (адміністративні, дисциплінарні, тощо).

При цьому, слідчий суддя не повинен підміняти собою одну зі сторін кримінального провадження щодо ініціювання питання про збирання, отримання доказів або їх забезпечення, оскільки це не відповідатиме критеріям ефективності здійснення судового контролю у кримінальному провадженні. Слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Втім, з досліджених в судовому засіданні доказів, не встановлено обставин, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення, про яке наголошує представник ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ», оскільки в заяві останній не наводить об`єктивних даних, які б дійсно підтверджували ознаки кримінальних правопорушень.

Оскільки скарга представника ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ», яка хоча й складена таким чином, що має назву, як скарга щодо невнесення відомостей до ЄРДР, сама по собі містить власне бачення кваліфікації дій осіб зазначених в ній.

А тому, слідчий суддя, дійшов висновку, що в заяві відсутні відомості про конкретні обставини вчинення, як вважає заявник, кримінальних правопорушень.

Таким чином, на підставі наведеного, слідчий суддя вважає, що відсутні підстави вважати заяву від 03.11.2023 року повідомленням про кримінальне правопорушення, а відтак, підстави для внесення відомостей за заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань відсутні, у зв`язку з чим в задоволенні скарги необхідно відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 214, 303, 304, 306, 307, 372 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні скарги представника ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи ВП №1 Павлоградського РВП ГНУП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1