ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 грудня 2023 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу захисника ОСОБА_3 , подану в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , на бездіяльність прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 , що полягає у нерозгляді клопотання від 13.12.2023 за вих. №23/0158 про надання для ознайомлення матеріалів кримінального провадження №0001415 від 25.08.2023,

ВСТАНОВИВ:

До Вищого антикорупційного суду надійшла вказана скарга, у якій захисник ОСОБА_3 просить зобов`язати прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 або іншу уповноважену особу у кримінальному провадженні №0001415 від 25.08.2023 розглянути клопотання від 13.12.2023 за вих. №23/0158.

Скарга обґрунтована тим, що 13.12.2023 адвокат ОСОБА_3 звернувся до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора із клопотанням про надання для ознайомлення матеріалів кримінального провадження №0001415 від 25.08.2023.

Водночас, адвокат повідомляє, що 21.12.2023 засобами поштового зв`язку отримав лист-відповідь прокурора ОСОБА_5 за вих. №16/1/6-20178-23 від 15.12.2023, у якому прокурор зазначає, що подане в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 клопотання розглянуто та за результатом розгляду направлено витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні №0001415.

Однак, на думку захисника, вказаний лист свідчить про фактичну відмову прокурора у задоволенні вимог клопотання, оскільки із його змісту вбачається обґрунтування неможливості надання, окрім як у формі загального витягу, будь-якої інформації з Єдиного реєстру досудових розслідувань, у тому числі й тієї, про яку просить захисник. Із листа фактично вбачається прийняття прокурором процесуального рішення про відмову в задоволенні вимог клопотання сторони захисту в повному обсязі, яке в розумінні ч. 3 ст. 110 КПК України прокурор зобов`язана прийняти у формі постанови з додержанням встановлених вимог, зокрема з викладом мотивів та обґрунтування прийнятого рішення, можливості та порядку оскарження відповідної постанови.

Захисник зазначає, що бездіяльність прокурора має наслідком позбавлення підозрюваного ОСОБА_4 та його захисників можливості оскаржити таке рішення в порядку ст. 303 КПК України, оскільки оскарженню підлягають виключно рішення, а не листи-відповіді прокурора.

З урахуванням зазначеного, адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді зі скаргою, у якій просив зобов`язати прокурора ОСОБА_5 або іншу уповноважену особу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури у кримінальному провадженні №0001415 від 25.08.2023, розглянути відповідно до положень ст. 110, 220 КПК України його клопотання від 13.12.2023 за вих. №23/0158, про що повідомити заявника. У разі повної або часткової відмови в задоволенні клопотання винести вмотивовану постанову, копію якої вручити адвокату ОСОБА_3 .

Розгляд скарги призначено на 28.12.2023, про що належним чином повідомлено учасників судового провадження.

До початку судового засідання від прокурора ОСОБА_5 надійшли письмові заперечення, у яких прокурор повідомила, що відповідно до ст. 220 КПК України реагуванню у вигляді повідомлення про результати розгляду клопотання у строк не більше трьох днів підлягають лише клопотання, у т. ч. сторони захисту, про виконання будь-яких процесуальних дій. Натомість, до Офісу Генерального прокурора надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 про надання розширеного витягу з ЄРДР, на яке не поширюються положення ст. 220 КПК України, оскільки це питання врегульовано ст. 221 КПК України.

Водночас, прокурор зазначає, що надання витягу з ЄРДР не є процесуальною дією, а інформація, що міститься в ЄРДР не є матеріалами досудового розслідування.

Крім того, відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду в Постанові від 26.03.2019 (справа №807/1456/17), діяльність уповноважених службових осіб правоохоронних органів щодо інформаційного наповнення ЄРДР полягає в офіційному фіксуванні здійснених у кримінальному провадженні процесуальних дій та прийнятих процесуальних рішень і є похідною від них. Внесення до Реєстру відомостей про закінчення досудового розслідування в одній з установлених КПК України форм, у тому числі звернення до суду з обвинувальним актом, саме по собі не впливає на юридичне становище особи, не змінює характеру й обсягу її прав та обов`язків та існуючого стану правовідносин, а також не містить ознак управління діяльністю інших суб`єктів (пункт 44).

Враховуючи зазначене, прокурор ОСОБА_5 просила відмовити в задоволенні скарги, розгляд якої здійснювати за відсутності прокурора.

Положеннями ч. 3 ст. 306 КПК України встановлено, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

За наведеного, слідчий суддя визнав за можливе здійснювати розгляд скарги за відсутності прокурора ОСОБА_5 , із урахуванням поданих нею заперечень.

Дослідивши матеріали скарги, врахувавши письмові заперечення прокурора, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

У відповідності до положення п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка, у тому числі полягає у нездійсненні процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим кодексом строк.

Встановлено, що детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування, а прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0001415 від 25.08.2023, в якому ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 369 КК України.

У рамках даного кримінального провадження 13.12.2023 адвокатом ОСОБА_3 в порядку, передбаченому ст.ст. 220, 221 КПК України, подано клопотання за вих. №23/0158 про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження.

21.12.2023 адвокат отримав відповідь, у якій серед іншого зазначено, що клопотання розглянуто.

Також роз`яснено, що можливість отримання відомостей із Єдиного реєстру досудових розслідувань регламентується розділом IV «Надання відомостей з реєстру» Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувані, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 №298 (далі - Положення).

Відповідно до п. 1 розділу IV Положення, відомості з Реєстру надаються у вигляді витягу в порядку, встановленому КПК України, за формою, наведеною у додатку 6 до Положення. Витяг з Реєстру - згенерований програмними засобами ведення Реєстру документ, який засвідчує факт реєстрації в Реєстрі відомостей про кримінальне правопорушення, отриманих за визначеними у пункті 3 цієї глави параметрами, які є актуальними на момент його формування (пункт 2).

Інших витягів із ЄРДР, окрім згаданого, ані Положенням, ані будь-якою нормою кримінального процесуального законодавства не передбачено.

Враховуючи викладене, захиснику направлено витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні №0001415.

Відповідно до ч. 1 ст. 221 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язаний за клопотанням сторони захисту, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надати їм матеріали досудового розслідування для ознайомлення, за виключенням матеріалів про застосування заходів безпеки щодо осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, а також тих матеріалів, ознайомлення з якими на цій стадії кримінального провадження може зашкодити досудовому розслідуванню. Відмова у наданні для ознайомлення загальнодоступного документа, оригінал якого знаходиться в матеріалах досудового розслідування, не допускається.

Ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, що містяться в інформаційно-телекомунікаційній системі досудового розслідування, здійснюється шляхом надання доступу до них або надання електронних копій чи примірників таких матеріалів (ч. 3 ст. 221 КПК України).

Водночас конструкція ст. 221 КПК України вказує, що питання про надання можливості стороні захисту ознайомитись з матеріалами досудового розслідування вирішується за відповідним клопотанням. У свою чергу, порядок вирішення клопотань про виконання будь-яких процесуальних дій врегульовано приписами ст. 220 КПК України.

І хоча кримінальний процесуальний закон не містить визначення поняття «процесуальної дії», аналізуючи положення КПК України вбачається, що процесуальні дії, які вчиняються слідчим, прокурором під час досудового розслідування у кримінальному провадженні, це передбачені кримінально-процесуальним законодавством заходи, спрямовані на регулювання перебігу досудового розслідування та його закінчення, забезпечення дотримання та реалізації прав і законних інтересів учасників кримінального процесу, оформлення прийнятих слідчим, прокурором процесуальних рішень тощо.

Тобто процесуальні дії безпосередньо не спрямовані на забезпечення процесу доказування, натомість вони створюють необхідні умови для провадження основних слідчих дій, що пов`язані з отриманням доказової інформації, а також забезпечення реалізації прав учасників кримінального провадження та характеризуються опосередкованою діяльністю слідчого/прокурора. При цьому, основною ознакою процесуальної дії є її передбачення нормами кримінально-процесуального законодавства, у даному випадку ст. 221 КПК України.

З аналізу положень ст. 220 КПК України слідує, що сторона захисту має право звернутися до слідчого, прокурора з клопотанням про виконання будь-яких процесуальних дій, у тому числі про надання матеріалів для ознайомлення, та у випадках, установлених цим Кодексом, а саме ст. 221 КПК України.

При цьому, встановлення у клопотанні, поданому в порядку ст. 221 КПК України, конкретних обставин, наведених на обґрунтування вимог такого клопотання, а також підстав для задоволення чи відмови в задоволенні клопотання, є дискрецією слідчого, дізнавача чи прокурора та підлягає вирішенню ними безпосередньо під час розгляду клопотання.

Так, ч. 1 ст. 220 КПК України передбачено строк розгляду клопотання, що становить не більше трьох днів з моменту його подання, у випадку ж повної або часткової відмови в задоволенні клопотання ч. 2 цієї статті визначено обов`язок винести вмотивовану постанову, копія якої вручити особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надіслати їй.

Відповідно до ч. 3 ст. 110 КПК України рішення слідчого, прокурора приймається у формі постанови.

Дослідивши зміст та форму клопотання захисника та відповідь прокурора, слідчий суддя приходить до висновку, що в задоволенні вимог клопотання від 13.12.2023 за вих. №23/0158, а саме надання відомостей з електронної картки за номером кримінального провадження №0001415 від 25.08.2023 в повному обсязі та по всіх розділах за назвами: «Основні відомості», «Кримінальні правопорушення», «Рух провадження», «Прикріплені файли у формі роздруківок (скріншотів)», прокурор ОСОБА_5 фактично відмовила без винесення та вручення вмотивованої постанови, обмежившись направленням на адресу захисника листа-відповіді, який, на переконання слідчого судді, враховуючи системний аналіз норм КПК України, не свідчить про належне реагування на клопотання.

Слід зазначити, що бездіяльність прокурора може бути зумовлена як невчиненням процесуальної дії в межах встановлених законодавством строків, так і неналежним розглядом клопотання, зокрема, залишенням його без процесуального реагування або неналежним на нього процесуальним реагуванням.

За таких обставин, слідчий суддя погоджується з доводами адвоката, що оскільки клопотання від 13.12.2023 за вих. №23/0158 не розглянуте у відповідності до вимог ст. 220 КПК України, має місце допущена прокурором бездіяльність, яка оскаржена адвокатом до слідчого судді із дотриманням визначеного ч. 1 ст. 304 КПК України строку на таке оскарження.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути, зокрема про зобов`язання вчинити певну дію.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 допущено бездіяльність, тому відповідно до ст. 307 КПК України слід зобов`язати прокурора розглянути клопотання адвоката ОСОБА_3 від 13.12.2023 за вих. №23/0158 про надання для ознайомлення матеріалів кримінального провадження №0001415 від 25.08.2023, відповідно до вимог ст. 220 КПК України.

Керуючись статтями 7, 9, 220, 221, 303-307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу задовольнити.

Зобов`язати прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 або іншого прокурора, який входить до складу групи прокурорів у кримінальному провадженні №0001415 від 25.08.2023, розглянути клопотання адвоката ОСОБА_3 від 13.12.2023 за вих. №23/0158 про надання для ознайомлення матеріалів кримінального провадження №0001415 від 25.08.2023.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1