Справа № 191/55/24
Провадження № 1-в/191/7/24
У Х В А Л А

іменем України

05 січня 2024 року м. Синельникове

Суддя Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши заяву засудженого ОСОБА_2 про умовно-дострокове звільнення від відбування покарання,

ВСТАНОВИВ:

04.01.2024 року до Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшла заява засудженого ОСОБА_2 про умовно-дострокове звільнення від відбування покарання.

Згідно ч.1 ст.537 КПК України, під час виконання вироків суд, визначений частиною другою статті 539 цього Кодексу, має право вирішувати питання, зокрема, про умовно-дострокове звільнення від відбування покарання.

Питання, які виникають під час та після виконання вироку вирішуються судом за клопотанням (поданням) прокурора, засудженого, його захисника, законного представника, органу або установи виконання покарань, а також інших осіб, установ або органів у випадках, встановлених законом ( ч.1 ст.539 КПК України) .

Згідно ч.2 п.1 ст. 539 КПК України, клопотання (подання) про вирішення питання, пов`язаного із виконанням вироку, подається: до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого засуджений відбуває покарання, - у разі необхідності вирішення питань, передбачених пунктами 2-4,6,7 (крім клопотання про припинення примусового лікування, яке подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться установа або заклад, в якому засуджений перебуває на лікуванні),13-1,14 частини першої статті 537 цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст.539 КПК України, клопотання (подання) про вирішення питання, пов`язаного із виконанням вироку, розглядається протягом десяти днів з дня його надходження до суду суддею одноособово згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цього розділу.

Засуджений ОСОБА_2 звернувся до суду не з клопотанням, а з заявою про умовно-дострокове звільнення від відбування покарання.

Крім того, текст заяви засудженого ОСОБА_2 викладено не державною (українською) мовою.

Відповідно до частини першої статті 29 КПК України, кримінальне провадження здійснюється державною мовою.

Частиною першою статті 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

У рішенні Конституційного Суду України від 14.12.1999 року (справа № 10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, проте процесуальні документи мають бути подані лише державною мовою.

Зазначений правовий висновок викладений в ухвалах Верховного Суду від 21.01.2019 року (справа № 61-49091ск18), від 07 червня 2019 року (справа №826/10114/17), від 03 вересня 2020 року (справа №826/6286/17), від 29 жовтня 2020 року (справа №815/1958/16), від 07 грудня 2020 року (справа №138/132/20), а також у постанові Верховного Суду від 31.10.2022 року у справі № 160/27610/21, та у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного суду від 19 вересня 2022 у справі №521/12324/18.

Також, вимоги щодо викладення документа процесуального характеру державною (українською) мовою викладені в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 18 вересня 2019 року у справі № 11-955зі19 (9901/98/19) та від 12 лютого 2020 року у справі № 9901/12/20 (П/9901/12/20).

Враховуючи вищевикладене, зазначену заяву засудженого ОСОБА_2 необхідно повернути особі, яка її подала.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 7, 9, 539 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву засудженого ОСОБА_2 про умовно-дострокове звільнення від відбування покарання повернути особі, яка її подала.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом семи діб з дня її складення.

Суддя ОСОБА_1