КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ

Київського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві 06 листопада 2023 року, з використанням відеоконференцзв`язку з Київським СІЗО, де перебуває підозрювана ОСОБА_5 , апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_5 , на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 03 жовтня 2023 року, відносно

ОСОБА_5 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Артемівськ Донецької області, громадянка України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365-2 КК України,

за участю: прокурора захисника підозрюваної ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 ,
ВСТАНОВИЛА:

Вказаною ухвалою задоволено клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_8 , погоджене прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_9 , та продовжено підозрюваній ОСОБА_5 строк тримання під вартою до 01 грудня 2023 року, продовжено можливість застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, розмір якої та перелік покладених обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, визначений ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 13 червня 2023 року у справі № 757/24068/23-к.

Не погоджуючись з таким рішенням, захисник ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_5 , подав апеляційну скаргу з доповненнями до неї, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 03 жовтня 2023 року та постановити нову ухвалу, якою застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід.

Захисник вважає, що ухвала слідчого судді незаконна та необґрунтована з огляду на наступне.

Так, зазначає про необґрунтованість підозри, повідомленої ОСОБА_5 .

Зауважує, що підозра, повідомлена ОСОБА_5 , скопійована з Наказу Міністерства юстиції України «Про задоволення скарги» № 3209/5 від 01 серпня 2022 року, який остання не оскаржувала через те, що вона дізналася про факт незаконного заволодіння майном у зв`язку з наданням підробних документів після початку кримінального провадження. ОСОБА_5 була згодна, що проведені нею реєстраційні дії були скасовані, тому що, як потім встановлено, вони проведені на підставі підробних документів та у зв`язку із наданням неправдивої інформації. Підозрювана надавала допомогу слідчим органам з метою повного та всебічного розслідування справи та встановлення істини.

Вказує, що 30 червня 2023 року підготовлено Науково-правовий експертний висновок Національного юридичного університету імені Ярослава Мудрого, де зазначено, що аналіз висновків Наказу міністерства юстиції України від 01 серпня 2022 року №3209/5 «Про задоволення скарги», зокрема пунктів 4, 5 ,6 , 9, 10, 11, 12, 13, 18, 19 описово-мотивуваотної частини цього Наказу свідчить про його невідповідність вимогам чинного на момент його видання законодавства України, зокрема статтям 6, 28, 34 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, статтям 3, 34 Закону України «Про інститути спільного інвестування, п. 8 Порядку розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1128 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 24 грудня 2019 року № 1150).

Звертає увагу на окремі висновки вказаного науково-правового висновку, зокрема, відповіді на питання № 2, 4, 3, 13.

Зазначає, що 27 липня 2023 року Кременчуцьким національним університетом імені Михайла Остроградського проведено лінгвістичну семантико-текстуальну експертизу мовлення тексту Наказу № 3209/5 від 01 серпня 2022 року, згідно висновків якої експертом встановлено, що в п. 19 Наказу інформація щодо конкретних статей та пунктів Законів України, які порушила під час реєстраційних дій приватний нотаріус ОСОБА_5 , відсутня.

Крім цього, 31 липня 2023 року Нотаріальна палата України підготувала експертний висновок, який повністю підтверджує, законність дій приватного нотаріуса ОСОБА_5 під час проведення реєстраційних дій та з її сторони непорушення жодного нормативного акту і Законів України. Також постановлено висновок, що ОСОБА_5 не може нести відповідальність за вчинені реєстраційні дії у зв`язку з наданням їй підроблених документів, які обґрунтовано не викликають підозру у їх підробці. У п. 3 вказаного експертного висновку підтверджено висновки, які містяться у Науково-правовому експертному висновку Національного юридичного університету імені Ярослава Мудрого.

Вважає, що об`єктивна сторона злочину за ст. 365-2 КК України, який інкримінується ОСОБА_5 , відсутня у зв`язку з відсутністю події злочину.

Зауважує, що в підозрі та матеріалах кримінального провадження відсутні будь-які докази того, що ОСОБА_5 діяла умисно всупереч своїм професійним обов`язкам.

На переконання захисника, відсутність умислу також підтверджується скріншотами переписки ОСОБА_5 у меседжері «Телеграм» з ОСОБА_10 .

Зазначає, що на підтвердження відсутності у ОСОБА_5 будь-якого злочинного умислу свідчить той факт, що вона вимагала від представників продавця корпоративних прав ТОВ «Хорольський завод дитячих продуктів харчування» протоколи засідань наглядових рад власників таких корпоративних прав, підписи на яких повинні бути засвідчені нотаріально, хоча законодавство не вимагає обов`язкового нотаріального засвідчення таких протоколів.

Так, на думку ОСОБА_5 , можна переконатись, що саме члени наглядових рад цих товариств - власників корпоративних прав особисто підписали протоколи, представники продавців надали їй оригінали нотаріально засвідчених документів. Підписи осіб на обох протоколах засвідчені приватним нотаріусом Київського МНО ОСОБА_11 . З метою перевірки нотаріальних бланків, на яких виконані зазначені протоколи, ОСОБА_5 отримала інформаційні довідки з Єдиного реєстру спеціальних бланків нотаріальних дій, згідно яких встановлено, що вказані нотаріальні бланки отримані приватним нотаріусом ОСОБА_11 та витрачені нею, до інших дій відноситься засвідчення справжності підписів на протоколах юридичних осіб.

Вказує, що підписи осіб на обох протоколах, що були подані державному реєстратору, засвідчені приватним нотаріусом Київського МНО ОСОБА_11 саме 22 липня 2022 року. Відомості з протоколів щодо витрачання нотаріальних бланків відповідали відомостям з інформаційних довідок, що переконливо підтверджували справжність підписів на наданих ОСОБА_5 протоколах, тому у неї не було підстав сумніватись у цьому.

Наголошує, що вказані нотаріальні бланки справжні, оскільки в матеріалах кримінального провадження відсутня інша інформація або докази.

Стверджує, що ОСОБА_5 добросовісно виконала свої обов`язки як нотаріус та як суб`єкт державної реєстрації і у неї з особами заявників відсутні будь-які попередні домовленості щодо вчинення протиправних дій в частині прав ТОВ «Хорольський завод дитячих продуктів харчування».

Вважає, що з часу застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та його продовження виникли нові обставини і докази, які спростовують обґрунтованість оголошеної підозри.

На переконання захисника, стороною обвинувачення не доведено існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання заявлених у клопотанні ризиків.

Зазначає, що ОСОБА_5 зареєстрована та з 2011 року постійно проживає за адресою: АДРЕСА_1 , де позитивно характеризується, має міцні соціальні зв`язки.

Також підозрювана має позитивну характеристику від Голови відділення Нотаріальної палати Полтавської області, більше ніж 19 років працює нотаріусом в Полтавському міському нотаріальному окрузі, зарекомендувала себе як досвідчений, висококваліфікований спеціаліст, займає активну громадську позицію та надає безкоштовні консультації мало захищеним верствам населення. Окрім того, з 2014 року ОСОБА_5 займається волонтерською діяльністю, є активним учасником волонтерського руху нотаріусів Полтавської області, надає допомогу волонтерам, Збройним силам України, притулкам.

Зауважує, що застосований відносно ОСОБА_5 запобіжний захід обмежує права третіх осіб - клієнтів, фактично нотаріус позбавлена не лише можливості здійснювати нотаріальну діяльність, а навіть укласти договір про заміщення з іншим нотаріусом.

Зазначає, що ОСОБА_5 в ході досудового розслідування кримінального провадження тісно співпрацювала зі слідством, надавала ґрунтовні, змістовні покази в якості свідка, в тому числі роз`яснення щодо проведених нотаріальних та реєстраційних дій, а також надавала документи, які були у її володінні. Вказує, що всі документи слідством вилучені 17 березня 2023 року.

Звертає увагу, що протягом всього періоду тримання ОСОБА_5 під вартою з нею проведено лише дві слідчі дії - допит підозрюваний та одночасний допит.

Стверджує, що слідчим в порушення ч. 1 ст. 199 КПК України пропущено строки подання клопотання, адже він повинен був звернутися з ним до суду до 01 жовтня 2023 року, оскільки строк дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу закінчувався 06 жовтня 2023 року. При цьому, прокурор також не реалізував своє право на подання такого клопотання.

Заслухавши доповідь судді, пояснення підозрюваної та її захисника, які підтримали апеляційну скаргу та просили її задовольнити, виступ прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив залишити ухвалу слідчого судді без змін, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги з доповненнями до неї, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга захисникапідлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як убачається з матеріалів судового провадження, Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості якого 30 липня 2022 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000196 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365-2 КК України.

16 березня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у зловживанні своїми повноваженнями нотаріусом з метою отримання неправомірної вигоди, якщо це завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, інтересам окремих громадян, інтересам юридичних осіб, що спричинило тяжкі наслідки, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365-2 КК України.

17 березня 2023 року ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва відносно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 14 травня 2023 року, визначено заставу в розмірі 14 900 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 39 991 600 гривень.

08 травня 2023 року постановою заступника Генерального прокурора строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000196 продовжено до трьох місяців, тобто до 16 червня 2023 року.

11 травня 2023 року ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва підозрюваній ОСОБА_5 продовжено строк тримання під вартою до 16 червня 2023 року, визначено заставу в розмірі 14 900 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 39 991 600 гривень.

08 червня 2023 року ухвалою Печерського районного суду міста Києва строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000196 продовжено до дев`яти місяців до 16 грудня 2023 року.

13 червня 2023 року ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва підозрюваній ОСОБА_5 продовжено строк тримання під вартою до 10 серпня 2023 року, визначено заставу в розмірі 14 900 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 39 991 600 гривень.

08 серпня 2023 року ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва підозрюваній ОСОБА_5 продовжено строк тримання під вартою до 06 жовтня 2023 року, з правом внесення застави, визначеною ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 13 червня 2023 року.

03 жовтня 2023 року старший слідчий в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_8 , за погодженням із прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_9 , звернувся до слідчого судді Печерського районного суду міста Києва з клопотанням про продовження підозрюваній ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів та визначенням застави в розмірі 14 900 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 39 991 600 гривень.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 03 жовтня 2023 року клопотання слідчого задоволено.

В обґрунтування прийнятого рішення слідчий суддя зазначив, що врахував наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які не зменшились та продовжують існувати, дані про особу підозрюваної у їх сукупності та прийшов до висновку, що інші більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не здатні запобігти встановленим ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної.

З таким рішенням слідчого судді колегія суддів не погоджується, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Розглядаючи клопотання про продовження строку тримання під вартою для прийняття законного та обґрунтованого рішення, у порядку ст. 199 КПК України, суд повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для застосування цього запобіжного заходу та умови, за яких таке продовження можливе.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Згідно з вимогами ст.ст. 197, 199 КПК України, за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на такий, що не пов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжений у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення в строки, встановлені статтею 219 цього Кодексу.

З ухвали слідчого судді та журналу судового засідання вбачається, що наведені у клопотанні слідчого підстави для продовження підозрюваній ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою перевірялись при розгляді клопотання. При цьому була допитана підозрювана, вислухана думка прокурора та захисника, з`ясовані інші обставини, які мають значення при вирішенні питання застосування запобіжного заходу.

Перевіряючи доводи та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, слідчим суддею з`ясовано, що наведені у клопотанні дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365-2 КК України. Виклад обставин, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, слідчим зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, що їх підтверджують.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Крім того, слід зазначити й про те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

За таких умов, всупереч доводам сторони захисту, слідчий суддя, як уважає колегія суддів, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку прийшов до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, які свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні згаданого кримінального правопорушення, оскільки об`єктивно зв`язують її з ним, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрювана, могла вчинити вказане правопорушення.

У даному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваної ОСОБА_5 з ймовірно вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами. Сукупність цих доказів дають підстави вважати, що причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365-2 КК України, є обґрунтованою.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_5 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів.

З матеріалів судового провадження вбачається, що органами досудового розслідування доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які оцінені слідчим суддею в межах КПК України наданих на даній стадії кримінального провадження, а тому відповідні доводи сторони захисту з цього приводу є безпідставними.

Разом з цим, на переконання колегії суддів органом досудового розслідування не доведено, а слідчим суддею належним чином не обґрунтовано, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваної та запобігти доведеним під час розгляду ризикам.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного слідчим обґрунтування клопотання.

Для вирішення справи у відповідності до вимог закону колегія суддів враховує дані, що характеризують особу підозрюваної ОСОБА_5 , яка раніше не судима, має постійне місце проживання, міцні соціальні зв`язки, позитивні характеристики, інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України та те, що підозрювана перебуває під вартою майже вісім місяців.

Також, колегія суддів враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , та тяжкість покарання, яке загрожує останній у разі визнання її винуватою у вчиненні кримінального правопорушення, та зауважує, що сама лише тяжкість вчиненого злочину не є достатньою підставою для застосування відносно особи запобіжного заходу у вигляді взяття під варту.

Оцінивши обставини провадження у їх сукупності, доводи як сторони захисту так і обвинувачення, колегія суддів вважає, що на даний час відносно підозрюваної можливо застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, оскільки саме такий запобіжний захід на даний час забезпечить швидке та повне проведення досудового розслідування, виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків та зможе запобігти встановленим під час розгляду клопотання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, які з часом зменшуються.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає, що ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з постановленням нової ухвали, про часткове задоволення клопотання слідчого та застосування відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною цілодобово залишати місце проживання, за виключенням необхідності отримання медичної допомоги та прослідування в укриття цивільного захисту від надзвичайних ситуацій воєнного, техногенного чи природного характеру,з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, у зв`язку з чим апеляційна скарга захисника підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 176 - 178, 181, 183, 194, 196, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_5 , задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 03 жовтня 2023 року, якою задоволено клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_8 , погоджене прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_9 , та продовжено підозрюваній ОСОБА_5 строк тримання під вартою до 01 грудня 2023 року, продовжено можливість застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, розмір якої та перелік покладених обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, визначений ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 13 червня 2023 року у справі № 757/24068/23-к, - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою задовольнити частково клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_8 , погоджене прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_9 , застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши залишати цілодобово місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , негайно доставити за вищевказаним місцем проживання та звільнити з-під варти.

Зобов`язати ОСОБА_5 з`являтися за кожною вимогою суду чи органу державної влади протягом дії запобіжного заходу.

Роз`яснити, що, відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органів Національної поліції з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї обов`язків, використовувати електронні засоби контролю.

Крім того, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , наступні обов`язки:

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Виконання ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваної ОСОБА_5 .

Контроль за виконанням ухвали у даному провадженні покласти на старшого групи прокурорів у кримінальному провадженні.

Строк дії ухвали про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, заборонивши залишати цілодобово місце проживання, та покладення згаданих обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, визначити до 01 грудня 2023 року.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Унікальний номер справи 757/43916/23-к Справа №11-сс/824/6415/2023 Категорія: ст. 183 КПК УкраїниГоловуючий у першій інстанції - ОСОБА_12 Доповідач: ОСОБА_1