Справа № 404/7515/23
Номер провадження 1-кс/404/3157/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2023 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в залі суду в місті Кропивницькому клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна по кримінальному провадженню 0002484 за ч. 1 ст. 286 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_4 в інтересах власника арештованого автомобіля - ОСОБА_3 звернувся до Кіровського районного суду м. Кіровограда з клопотанням, в якому просить скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 06 вересня 2023 року на мотоцикл «Bajaj a 67» реєстраційний номер НОМЕР_1 vin НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_3 . Необхідність звернення з клопотанням обґрунтував тим, що кримінальне провадження закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 286 КК України, тому відпали подальші потреби для будь-якого заходу забезпечення, зокрема й арешту. Представник вимоги підтримав.

Прокурор ОСОБА_5 погодився з доводами представника власника.

Згідно ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 30 червня 2020 року, (справа 727/2878/19) зроблено висновок про наявне у слідчого судді право вирішити клопотання про скасування арешту на майно, після прийняття рішення про закриття кримінального провадження.

Положеннями статей 7 та 16 КПК України визначені загальні засади кримінального провадження,- недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України). Відповідно до ст. 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права». Рішення Європейського Суду від 09.06.2005 року по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», полягає в тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

Підставами накладення арешту і мета застосування такого заходу забезпечення, докладно зазначені в ухвалі слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда. . При накладенні арешту на транспортний засіб слідчий суддя виходив з того, що на транспортному засобі збереглись унікальні сліди від механічної взаємодії двох фізичних обєктів в момент дорожньо-транспортної пригоди. Сліди мають доказове значення по кримінальному провадженню, тому їх необхідно зберегти у незмінному стані.

Відповідно до ч.4 статті 284 КПК України, слідчий приймає постанову про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 4, 9, 9-1 частини першої цієї статті, якщо в цьому кримінальному провадженні жодній особі не повідомлялося про підозру.

На підставі постанови слідчого від 28.09.2023 року, кримінальне провадження 0002484 за ч. 1 ст. 286 КК України, було закрито. (а.к.24-26).

Відповідно до ч.6 ст. 284 КПК України копія постанови слідчого про закриття кримінального провадження надсилається потерпілому, заявнику, прокурору. Прокурор має право протягом двадцяти днів з моменту отримання копії постанови скасувати її.

Прокурор не скасовував постанову слідчого про закриття кримінального провадження. У теперішній час постанова слідчого є чинною, а прокурор у судовому засіданні наполягає на скасуванні арешту через закриття провадження та минуванні потреби у такому заході забезпечення.

Пунктом 41 рішення Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» визначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Учасники дорожньо-транспортної пригоди повинні були знати та цікавитись про перебіг розслідування кримінального провадження, у тому числі про його закриття. Таким чином скасування арешту на транспортний засіб не порушує прав та законних інтересів.

Разом з цим положеннями ст. 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Розумним строком накладення арешту на транспортний засіб є період упродовж ефективного розслідування справи та її судового розгляду. Зі спливом часу зменшуються наведені ризики, тому орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності. Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції". Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", та "Кушоглу проти Болгарії".

Правовою підставою для арешту стало збереження доказів.

Для виконання цієї мети на стадії досудового розслідування слідчий докладно оглянув і ретельно зафіксував у процесуальний спосіб сліди на кузові транспортного засобу, а також технічний стан вузлів та агрегатів авто. З дотриманням розумних строків призначив і забезпечив проведення необхідних судових експертиз. Забезпечив експертам, сторонам і учасникам кримінального провадження доступ до автомобіля для проведення спеціальних досліджень.

По завершенню досудового розслідування слідчий надав власнику письмову відповідь, з пропозицією звернутись до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна з автомобіля, яка свідчить про відсутність потреб представників сторони обвинувачення у подальшому збереженні речового доказу та застосуванні арешту на авто, оскільки провели всі експертизи, об`єктом яких був вилучений транспортний засіб, кримінальне провадження закрито, прокурор і учасники дорожньо-транспортної пригоди не оспорювали висновків судових експертів та постанови про закриття кримінального провадження.

За таких умов власник довів, що відпали потреби у подальшому застосуванні арешту та раніше встановлених заборон. Подальше збереження речового доказу буде становити надмірний тягар, порушить розумні строки, суперечитиме меті та основним засадам кримінального провадження.

Арешт на автомобіль, накладений ухвалою слідчого судді необхідно скасувати, оскільки ініціатор поданого клопотання довів, що у теперішній час у застосуванні цього заходу забезпечення відпала потреба. Безпідставне продовження застосування арешту транспортного засобу негативно позначиться на реалізації майнових прав власника автомобіля.

Керуючись ст. ст. 98, 167, 170,171, 172, 173, 174, 379 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Скасувати повністю арешт та раніше встановлену заборону щодо користування та розпорядження мотоциклом «Bajaj А 67», реєстраційний номер НОМЕР_1 vin. НОМЕР_2 , власником якого зареєстрований ОСОБА_3 .

Скасований захід забезпечення кримінального провадження був застосований на підставі ухвали слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 06 вересня 2023 року.

Ухвала не оскаржується в апеляційному порядку. Заперечення на ухвалу можуть бути подані під час підготовчого судового засідання.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1