Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/5192/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2023 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника власника майна ОСОБА_3 - ОСОБА_4 , третьої особи - ОСОБА_5 розглянувши клопотання представника власника майна ОСОБА_6 - ОСОБА_4 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва надійшло клопотання представника власника майна ОСОБА_6 - ОСОБА_4 про скасування арешту майна.

Клопотання обґрунтовується тим, що слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000495 від 26.12.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

30 березня 2023 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 розглянув у закритому судовому засіданні клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 про проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , яка зареєстрована за ОСОБА_8 , в якій проживала ОСОБА_3 та надав дозвіл на виявлення та вилучення лише грошових коштів у кількості та загальній сумі зазначеній у клопотанні з ідентифікацією купюр за серіями та номерами. В іншій частині поданого клопотання - відмовив.

31 березня 2023 року слідчий СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві старший лейтенант ОСОБА_9 на підставі ухвали Подільського районного суду м. Києва від 30.03.2023 провела обшук у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 під час якого було вилучено мобільний телефон торгової марки Apple, 6S, ІМЕІ: НОМЕР_1 ; чорнові записи, блокнот синього кольору у кількості 2 штуки; ноутбук торгової марки Apple (макбук Air FVFXF9J3J1 WK); жорсткий диск Transcend у 3 штуки; мобільний телефон, торгової марки Apple, XS MAX, 1ME1: НОМЕР_2 .

Вилучене майно, зі слів прокурора, було визнано речовим доказами.

04 квітня 2023 року слідчий суддя ОСОБА_10 наклав арешт на вищезазначене майно.

05 травня 2023 року на адресу адвокатського бюро «Андрія Грубського» надійшов лист-звернення № 07/05 від 04.05.2023 в якому керівник ТОВ «Фундація захисту культурного надбання» () звертається з проханням сприяння у поверненні вилученого під час проведення обшуку та незаконно арештованого майна (ноутбук торгової марки Apple (макбук Air FVFXF9J3J1 WK), який відповідно до бухгалтерської документації товариства та товарного чеку належить ТОВ «Фундація захисту культурного надбання» та був придбаний 29 січня 2019 року.

Зазначила, вилучені та арештовані мобільні телефони Apple, 6S, 1МЕІ: НОМЕР_1 та Apple, XS MAX, ІМЕІ: НОМЕР_2 також були придбані за тривалий час до оголошення ОСОБА_3 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

Просить скасувати арешт на майно, накладений ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 04.04.2023 та зобов`язати заступника керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_11 негайно повернути вилучене під час обшуку 31.03.2023 майно, а саме:

-мобільний телефон торгової марки Apple 6S, IMEI: НОМЕР_1 ;

-чорнові записи, блокнот синього кольору у кількості 2 штуки;

-ноутбук торгової марки Apple (макбук Air FVFXF9J3J1WK);

-жорсткий диск Transcend у кількості 3 штуки;

-мобільний телефон торгової марки Apple XS MAX, IMEI: НОМЕР_2 його власникам.

В судовому засіданні представник власника майна клопотання підтримав та просив його задовольнити.

В судове засідання прокурор не з`явився, про час та місце розгляду клопотання був повідомлений належним чином.

Слідчий суддя, заслухавши представника власника майна, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено, слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000495 від 26.12.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

На підставі ухвали Подільського районного суду м. Києва від 30.03.2023 провела обшук у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 під час якого було вилучено мобільний телефон торгової марки Apple, 6S, ІМЕІ: НОМЕР_1 ; чорнові записи, блокнот синього кольору у кількості 2 штуки; ноутбук торгової марки Apple (макбук Air FVFXF9J3J1 WK); жорсткий диск Transcend у 3 штуки; мобільний телефон, торгової марки Apple, XS MAX, 1ME1: НОМЕР_2.

04 квітня 2023 року слідчий суддя ОСОБА_10 наклав арешт на вищезазначене майно.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України власник або володілець майна, який не був присутній при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необгрунтовано.

Таким чином, розглядаючи клопотання про скасування арешту, слідчий суддя встановлює обґрунтованість/необґрунтованість накладеного арешту та наявність/відсутність підстав для його подальшого застосування в залежності від того, на яку підставу вказує заявник. В даному випадку заявник вказує на необґрунтованість накладення арешту, що обумовлює межі дослідження слідчим суддею.

Обґрунтованість накладення арешту обумовлюється наявністю підстав для накладення арешту; дотриманням законодавчих приписів при вирішенні питання про арешт; співвідношенням майна, на яке накладено арешт, з заявленою у клопотанні метою; зв`язком майна з обставинами, що розслідуються (крім конфіскації та відшкодування шкоди); обґрунтованістю належності майна певній особі (особливо після обшуку); належним мотивуванням застосованого заходу забезпечення кримінального провадження в ухвалі слідчого судді про накладенні арешту; розумністю і співмірністю арешту.

Частиною 2 ст. 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, серед іншого, правову підставу для арешту майна та можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України).

Правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів визначені частиною третьою ст. 170 КПК України, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції»). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції», «Кушоглу проти Болгарії»). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»).

Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним.

Згідно зі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Згідно із ст.1 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Як встановлено з матеріалів клопотання, арешт на майно накладено з метою збереження речових доказів.

Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52).

Таким чином, правова підстава для арешту спростовується наданими заявником доказами, а також враховуючи ту обставину, що однією з засад кримінального провадження є принцип змагальності, що передбачає самостійне відстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, тоді як орган досудового розслідування не представив слідчому судді належних доказів для безспірного висновку щодо необхідності продовження дії даного заходу забезпечення кримінального провадження, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, враховуючи при цьому співмірність обмеження права власності, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність в кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання держави у право на мирне володіння заявника належним йому майном, у зв`язку з чим вважає за доцільне скасувати арешт майна, не вбачаючи підстав для подальшого обмеження прав власності.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 2, 170-174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання представника власника майна ОСОБА_6 - ОСОБА_4 про скасування арешту майна - задовольнити.

Скасувати арешт на майно, накладений ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 04.04.2023 та зобов`язати заступника керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_11 негайно повернути вилучене під час обшуку 31.03.2023 майно, а саме:

-мобільний телефон торгової марки Apple 6S, IMEI: НОМЕР_1 ;

-чорнові записи, блокнот синього кольору у кількості 2 штуки;

-ноутбук торгової марки Apple (макбук Air FVFXF9J3J1WK);

-жорсткий диск Transcend у кількості 3 штуки;

-мобільний телефон торгової марки Apple XS MAX, IMEI: НОМЕР_2 його власникам.

Ухвала в порядку ст. 309 КПК України оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 22.05.2023.

Cлідчий суддя

Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1