справа № 631/1186/23
провадження № 1-кп/631/166/23
У Х В А Л А

про призначення судового розгляду та

продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

21 вересня 2023 року смт Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання - ОСОБА_2 ,

за участю прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника - ОСОБА_4 ,

обвинуваченого - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні залу судових засідань № 2 Нововодолазького районного суду Харківської області справу з єдиним унікальним № 631/1186/23 за кримінальним провадженням, внесеним до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28 червня 2023 року під № 0000667 щодо обвинувачення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Харків, українець, громадянин України, має середню освіту, не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , згідно ст. 89 КК України раніше не судимий,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Красноградської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 в порядку, передбаченому ст. 32, 283 та 291 КПК України, звернулася до Нововодолазького районного суду Харківської області з обвинувальним актом та доданими до нього документами у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28 червня 2023 року під № 0000667, щодо обвинувачення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, що були зареєстровані за єдиним унікальним № 631/1186/23 (провадження № 1-кп/631/166/23).

На виконання вимог ч. 1 ст. 314 КПК України ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області було призначено підготовче судове засідання.

Під час підготовчого судового засідання прокурор ОСОБА_3 заявила, що обвинувальний акт складено у відповідності з вимогами закону й провадження за обвинувальним актом підсудне Нововодолазькому районному суду Харківської області. Підстав для закриття чи зупинення провадження не має. У справі маються всі необхідні для розгляду у судовому засіданні матеріали, вважає за можливе призначити справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Обвинувачений ОСОБА_5 . Та його захисник ОСОБА_4 не заперечували проти призначення справи для розгляду у судовому засіданні.

Окрім того, прокурор ОСОБА_3 заявила клопотання щодо продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , що було зареєстроване за вхідним № 5146/23-вх від 21 вересня 2023 року.

В обгрунтування клопотання зазначила що на теперішній час, заявлені раніше ризики не зменшилися.

Так, наявний ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість запобігання спробам обвинуваченого: переховуватися від органів досудового розслідування та суду. З 24 лютого 2022 року указом Президента України № 64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введено воєнний стан на всій території України. Військова агресія проти України, є обставиною (ризиком), яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку. Суворість покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторно вчинити злочин. ОСОБА_5 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст.12 КК України є особливо тяжким, а саме злочином проти життя, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років позбавлення волі, то тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку значно підвищують ризик переховування від суду на етапах судового розгляду.

Наявний ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто ризик незаконного впливу на потерпілого, свідка, експерта, при цьому слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками та потерпілими, у кримінальному провадженні, а саме після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - шляхом допиту особи в судовому засіданні. Даний ризик існує на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, потерпілого, експерта та дослідження їх судом.

Існує також ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки обвинувачений ОСОБА_6 на теперішній час не має жодних офіційних джерел існування, не має стійких соціальних зв`язків, вів аморальний спосіб життя, у зв`язку з чим може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Менш суворі запобіжні заходи, на думку прокурора, не зможуть запобігти уникненню вищезазначених ризиків. Просила продовжити стосовно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, без визначення розміру застави.

На обґрунтування клопотання надала копії витягу з ЄРДР, протоколу огляду трупа, постанови про визнання речовим доказом, висновоку експерта № 12-17/110-КРт/23, протоколи допиту свідків, копію паспорта ОСОБА_5 , довідку про судимість, характеристику, висновоку експерта № 12-23/39-КРт/23, ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ухвали про продовження запобіжного заходу у вигляді гримання під вартою.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні зазначив, що не погоджується з клопотанням прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого, просив застосувати до обвинуваченого більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Обвинувачений ОСОБА_5 , повністю підтримав думку свого захисника, зазначив що розкаюється у вчиненому, дуже жалкує з приводу того що сталося, просив застосувати до нього домашній арешт.

Вислухавши позиції сторін з приводу заявленого клопотання, дослідивши клопотання прокурора, суд дійшов наступного.

Положеннями ч. 1 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Частиною 3 ст. 315 КПК України встановлено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Перелік запобіжних заходів, які підлягають застосуванню наведений у ст. 176 КПК України, при цьому, як указано у ч. 3 наведеної норми, найбільш суворим запобіжним заходом - є тримання під вартою.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З положень ст. 199 КПК України випливає, що при розгляді доцільності продовження строку тримання під вартою у тому числі ураховуються обставини, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню розгляду справи до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Судом встановлено, що за обставин, викладених у сформульованому обвинуваченні, у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_5 висунуто обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, санкція якої передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (наприклад, пункт 32 рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom» (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86)) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04)).

Ураховуючи наведені вище критерії, на обґрунтованість обвинувачення для вирішення питань на даній стадії кримінального провадження, вказує те, що в результаті проведеного досудового розслідування ОСОБА_5 було повідомлено про підозру, а згодом висунуто обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення - особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Ухвалою слідчого судді Красноградського районного суду Харківської області від 29 червня 2023 року обвинуваченому обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» без визначення розміру застави.

Ухвалою слідчого судді Красноградського районного суду Харківської області від 23 серпня 2023 року обвинуваченому продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 20 години 00 хвилин 29 вересня 2023 року в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» без визначення розміру застави.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу.

В даному випадку обвинуваченому інкриміновано вчинення особливо тяжкого кримінального правопорушення, судовий розгляд кримінального провадження не розпочатий, свідків не допитано, докази, передбачені ст. 84 КПК України, з боку сторони обвинувачення та захисту, не досліджені, у зв`язку з чим, суд доходить висновку про існування ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання та реєстрації, не одружений, не працює, раніше не судимий.

На час вирішення клопотання про застосування запобіжного заходу обвинувачений за своїм віком і станом здоров`я не має специфічних особливостей стану здоров`я, не відноситься до осіб з інвалідністю, має типові соціальні зв`язки для особи його віку та статусу.

Так, ОСОБА_5 може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки обвинувачений не має міцних соціальних зв`язків, обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення.

Ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення обвинуваченим зазначених дій.

При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Отже, реальним є ризик переховування, адже наявність певного ризику/ризиків, зокрема ризику втечі, має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню, а у даному конкретному випадку, такий ризик є обґрунтованим.

Слушними є і ризики впливу на потерпілу, свідків та перешкоджання кримінальному провадженню іншим шляхом, оскільки свідки на даний час не допитані, а тому не виключена ймовірність того, що обвинувачений не будучи обмеженим у спілкуванні із цими особами, яким відомі обставини вчинення злочину у яких останній обвинувачується, він може здійснювати на них вплив з метою їх спонукання до ненадання в суді показів, перекручування або спотворення обставин, які їм достовірно відомі, з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

Наявність ризику, передбаченому п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто вчинення іншого кримінального правопорушення, належним чином вмотивовано прокурором.

При оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, ураховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, суд використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи ніж тримання під вартою не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.

З огляду на викладене, суд вважає, що на даному етапі кримінального провадження лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого буде необхідним для забезпечення належної процесуальної поведінки останнього та зможе запобігти ризикам, передбаченим положеннями ст. 177 КПК України, та які були встановлені судом.

Слід зазначити, що застосований до ОСОБА_5 на стадії досудового розслідування запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення застави, строк якого спливає о 20 годині 00 хвилин 29 вересня 2023 року, виявився вкрай дієвим та таким, завдяки якому досягнуто мети такого застосування - забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно, суд сприймає критично з даного питання доводи сторони захисту щодо відсутності необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та зміни тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід, оскільки на даний час обставини, визначені приписами статті 199 Кримінального процесуального кодексу України, є дійсними, а ризики, зазначені пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України є триваючими, а тому, виключають на даний час можливість зміни міри запобіжного заходу на більш м`який.

Частиною 3 статті 183 КПК України покладено на суд обов`язок, при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, визначити розмір застави, достатньої для виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ураховуючи підстави та обставини, передбачені ст. 177 та 178 цього Кодексу, суд має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства.

В даному випадку, беручи до уваги, що ОСОБА_5 вчинено особливо тяжкий злочин із застосуванням насильства суд не вбачає підстав аби визначити розмір застави у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного та керуючись ст. 131, 132, 314, 315, 177, 178, 182-184, 193, 194, 196, 197, 199, 205, 336, 369 - 372, 392, 532, 533 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України на 13 годину 00 хвилин 26 вересня 2023 року у приміщенні Нововодолазького районного суду Харківської області.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

Про місце та час розгляду справи повідомити учасників кримінального провадження.

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 задовольнити.

Продовжити застосований до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДЕРЖАВНІЙ УСТАНОВІ «ХАРКІВСЬКИЙ СЛІДЧИЙ ІЗОЛЯТОР» на 60 днів, тобто до 19 листопада 2023 року.

Копію ухвали вручити обвинуваченому ОСОБА_5 , захиснику, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення - ДЕРЖАВНОЇ УСТАНОВИ «ХАРКІВСЬКИЙ СЛІДЧИЙ ІЗОЛЯТОР» .

Ухвала суду про продовження тримання під вартою, постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до суду апеляційної інстанції, а саме до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, як і не зупиняє судовий розгляд у суді першої інстанції.

Повний текст ухвали буде оголошено 25 вересня 2023 року о 09 годині 30 хвилин.

Суддя ОСОБА_1