У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

13 вересня 2023 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши клопотання слідчого слідчого відділу Бориспільського районного управління поліції ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_5 , яке погоджено прокурором Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_6 про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001926 від 07.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 126-1 КК України,

в с т а н о в и в:

До слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання слідчого СВ Бориспільського районного управління поліціїГоловного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_5 , за погодженням із прокурором Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання слідчий послався на те, що ОСОБА_4 , в порушення вимог ст. 28 Конституції України, згідно якої кожен має право на повагу до його гідності, а також в порушення вимог Закону України «Про запобігання та протидії домашньому насильству», безпричинно, умисно систематично вчиняє психологічне насильство по відношенню до своєї співмешканки ОСОБА_7 , з якою він проживає в одному помешканні, що призвело до моральних страждань останньої та негативно впливає на її психологічне здоров`я, також погіршення якості її життя, що виразилось у певній проблематизації її життя і наповнило його стресогенними факторами у життєво-значущих сферах життєдіяльності та душевними переживаннями, у вигляді тривоги, страхів, емоційного напруження. Так, 19.02.2023 року о 21 год. 30 хв. ОСОБА_4 , перебуваючи за місцем свого проживання в АДРЕСА_1 , маючи прямий умисел на заподіяння психологічного страждання, на ґрунті неприязних відносин, вчинив відносно своєї співмешканки ОСОБА_7 , домашнє насильство, а саме умисні дії психологічного та фізичного характеру, що полягали у висловлюванні в її адресу нецензурною лайкою та удару по обличчю, внаслідок чого завдав шкоди психічному здоров`ю ОСОБА_7 , що призвело до її психологічних страждань та погіршило якість життя потерпілої. Постановою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 06.03.23 року ОСОБА_4 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 173-2 КУпАП та застосовано щодо нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 20 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 340 грн.

Крім того, 03.06.2023 року о 19 год. 30 хв. ОСОБА_4 , перебуваючи за місцем свого проживання в АДРЕСА_1 , в стані алкогольного сп`яніння, маючи прямий умисел на заподіяння психологічного страждання, на ґрунті неприязних відносин, повторно вчинив відносно своєї співмешканки ОСОБА_7 , домашнє насилля, а саме умисні дії економічного характеру, що полягали у виставлені її речей за межі квартири та намаганні вигнати із місця проживання, внаслідок чого завдав шкоди психічному здоров`ю ОСОБА_7 , що призвело до її психологічних страждань та погіршило якість життя потерпілої. Постановою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 10.07.23 року ОСОБА_4 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 173-2 КУпАП та застосовано щодо нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 20 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 340 грн.

Також, 19.06.2023 року о 08 год. 00 хв. гр. ОСОБА_4 перебуваючи за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , з явними ознаками алкогольного сп`яніння, маючи прямий умисел на заподіяння психологічного страждання, на ґрунті неприязних відносин, повторно вчинив відносно своєї співмешканки ОСОБА_7 домашнє насилля, а саме умисні дії психологічного характеру, що полягали у висловлюванні в їх адресу нецензурною лайкою, та погроз фізичною розправою, внаслідок чого завдав шкоди психічному здоров`ю ОСОБА_7 , що призвело до її психологічних страждань та погіршило якість життя потерпілої. Постановою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 13.07.23 року ОСОБА_4 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 173-2 КУпАП та застосовано щодо нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 20 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 340 грн.

Незважаючи на адміністративні стягнення, ОСОБА_4 своєї поведінки не змінив, належних висновків для себе не зробив та систематично продовжує вчиняти домашнє насильство. А саме 06.08.2023 року близько 16 год. 30 хв. ОСОБА_4 перебував за місцем свого проживання, в будинку співмешканки, за адресою: АДРЕСА_1 . Під час сварки, із ОСОБА_7 на грунті раптової неприязні, умисно та цілеспрямовано, усвідомлюючи характер своїх протиправних дій, з мотивів явної неповаги до існуючих норм співжиття, почав висловлювати в її бік нецензурною лайки, принижати людську честь та гідність, чим вчинив домашнє насильство психологічного характеру відносно ОСОБА_7 , внаслідок чого завдав шкоди психічному здоров`ю останньої, що призвело до її психологічних страждань та погіршило якість життя потерпілої.

Вказаними насильницькими діями ОСОБА_4 заподіяв своїй співмешканки ОСОБА_7 систематичні психологічні страждання, що виразилися в словесних образах, погрозах, приниженні, які викликали у потерпілої ОСОБА_7 побоювання за свою безпеку, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе та завдали шкоди її психічному здоров`ю, що підтверджується висновком судово-психіатричного експерта №383 від 30.08.2023 відділення амбулаторних судово-психіатричних експертиз КНП КОР «ОПНМО»: «Домашнє насильства з боку ОСОБА_4 відносно ОСОБА_7 призвело до виникнення негативних змін у її психоемоційному стані у вигляді лабільності емоційних переживань, накопичення емоційних переживань образливості, приниженої гідності та розгубленості почуттів, які перешкоджають її соціальному функціонуванню. Домашнє насильство з боку ОСОБА_4 відносно ОСОБА_7 спричинило їй психологічні (моральні) страждання. Психологічні страждання, які маються у ОСОБА_7 внаслідок вчиненого домашнього насильства з боку її співмешканця ОСОБА_4 є психологічною домінантою у свідомості ОСОБА_7 . Стабілізація психоемоційного стану ОСОБА_7 можлива після усунення причин, які спричиняють негативні зміни в її психоемоційному стані, a саме, домашнього насильства з боку її співмешканця ОСОБА_4 ».

08.09.2023 в межах кримінального провадження № 0001926, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 126-1 КК України.

В обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання слідчий у клопотанні зазначає про наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема про ризики переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. З метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження є доцільним покладення на підозрюваного відповідних обов`язків передбачених ч. 2, ч. 3 ст. 194 КПК України. Зазначає, що враховуючи встановлені обставини кримінального правопорушення та поведінку підозрюваного після цього, застосування саме такого запобіжного заходів забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

У судовому засіданні прокурор підтримав доводи клопотання та просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, вказав на підтвердження доказами підозри та наявність ризиків кримінального провадження. Підозрюваний заперечив щодо застосування запобіжного заходу з огляду на необґрунтованість підозри.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Встановлено, що 08.09.2023 року ОСОБА_4 оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 126-1 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 179 КПК України запобіжний захід у виді особистого зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 КПК України.

Вимоги статті 194 КПК України зобов`язують слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути враховані при обранні запобіжного заходу. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості підозри.

Згідно із ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, тому враховуючи ст. 8, 9 КПК України слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. Тривала практика ЄСПЛ сформувала позицію, що обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Описана в клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст. 126-1 КК України. Для визначення причетності ОСОБА_4 до подій вказаного кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено докази, надані сторонами, зокрема заяву ОСОБА_7 від 07.08.2023 року про вчинення систематичного домашнього насильства з боку її співмешканця ОСОБА_4 , показання потерпілої ОСОБА_7 від 12.08.2023 року, показання свідка ОСОБА_8 , від 24.08.2023 року, показання свідка ОСОБА_9 від 20.08.2023 року, показання підозрюваного ОСОБА_4 від 08.09.2023 року. Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення.

Щодо ризиків кримінального провадження.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 126-1 КК України. Згідно матеріалів справи, не притягувався до кримінальної відповідальності. В свою чергу, з долучених до клопотання матеріалів, суд погоджується із доводами прокурора про існування ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду, хоча останній є мінімальним. При цьому, ризик незаконного впливу на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином прокурором не доведено.

Особисте зобов`язання є найм`якішим видом запобіжного заходу, визначеного КПК України та відповідає тяжкості злочину, у скоєнні якого обвинувачується ОСОБА_4 , з урахуванням його відношення до скоєного. Отже, слідчий суддя вважає, що існує ризик, передбачений статтею 177 КПК України, а тому на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Зважаючи на викладені обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що наявний зазначений прокурором ризик, що ОСОБА_4 , може переховуватися від органів досудового розслідування та суду. В зв`язку з чим приходжу до висновку, що застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання із покладенням ряду визначених чинним процесуальним законодавством обов`язків зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 179, 193, 194 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 виконувати покладені на нього обов`язки, а саме: прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою їх вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду; повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання. Строк дії зазначених обов`язків до 03.11.2023 р.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання покласти на прокурора.

Письмово під розпис повідомити підозрюваного про покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1