Справа № 953/105/23
н/п 1-кс/953/3634/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"24" травня 2023 р. м. Харків

Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1

за участю прокурора - ОСОБА_2

підозрюваного - ОСОБА_3

захисника - ОСОБА_4

секретар судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання заступника начальника відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003468 від 29.11.2022, про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Семенівка Полтавської області, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, тимчасово не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , до затримання проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 1 ст. 111-2 КК України,

у с т а н о в и в:

До Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання заступника начальника відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_6 , у якому він просить продовжити підозрюваному ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України на 60 (шістдесят) днів, однак не більш ніж до проведення підготовчого судового засідання.

В порядку ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий просить не визначати ОСОБА_3 розмір застави, який може бути внесений для звільнення з-під варти.

1. Зміст поданого клопотання

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим відділом УСБУ в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003468 від 29.11.2022, в якому громадянин України ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено громадян України ОСОБА_7 , ОСОБА_3 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які в період тимчасової окупації Харківської області, перебуваючи на території смт. Куп`янськ-Вузловий, добровільно зайняли посади начальника, заступника начальника дистанції (з поточного утримання колії), заступника начальника дистанції (зі штучних споруд) та головного інженера виробничого підрозділу «Куп`янськ-Південна дистанція колії» (ПЧ-16) т.зв. державного підприємства «Куп`янська залізниця» (КЖД), створеного окупаційною владою, та у зв`язку з зайняттям даних посад здійснювали пособництво державі-агресору.

04.01.2023 в порядку, визначеному ст. 208, 615 КПК України, ОСОБА_3 був затриманий співробітниками УСБУ в Харківській області.

05.01.2023 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України.

Підозра ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України, обґрунтовується наступними доказами: протоколами допитів свідків ОСОБА_10 від 09.11.2022, ОСОБА_11 від 09.11.2022, ОСОБА_12 від 25.10.2022, ОСОБА_13 від 26.10.2022, ОСОБА_14 від 26.10.2022, ОСОБА_15 від 27.10.2022, ОСОБА_16 від 30.01.2023, ОСОБА_17 від 23.01.2023, ОСОБА_18 від 23.01.2023, ОСОБА_19 від 23.01.2023, ОСОБА_20 від 23.01.2023, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_3 від 05.01.2023, протоколом огляду документів від 03.01.2023, іншими матеріалами кримінального провадження.

06.01.2023 на підставі відповідної ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова, ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у вигляді триманні під вартою в ДУ «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, а саме по 04.03.2023 включно, без визначення розміру застави.

27.02.2023 на підставі постанови заступника керівника Харківської обласної прокуратури ОСОБА_21 строк досудового розслідування у даному провадженні продовжено до 3-х місяців, тобто до 04.04.2023 включно.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_3 у даному кримінальному провадженні спливає 04.03.2023, але з метою закінчення досудового розслідування необхідно виконати низку процесуальних дій, результати яких мають значення для судового розгляду, всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин кримінального провадження, а також досягнення його мети.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, підстави застосування запобіжного заходу підозрюваному обґрунтовуються можливістю настання ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які не зменшились та не перестали існувати, а саме:

переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином: ОСОБА_3 усвідомлюючи реальність та невідворотність покарання, а також те, що у разі засудження за вчинення інкримінованого злочину судом може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від десяти до дванадцяти років, з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років, з конфіскацією майна або без такої, будучи без запобіжного заходу, або при застосуванні менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

Разом із цим, підозрюваний розуміючи складність проведення досудового розслідування в умовах дії воєнного стану, усвідомлюючи неможливість повного контролю державною владою кордонів та території України в умовах збройної агресії російської федерації проти України та враховуючи набуті ним зв`язки з представниками країни-агресора рф, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, зокрема на території рф чи тимчасово окупованих частинах території України.

незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні: ОСОБА_3 знаходячись без застосування запобіжного заходу, враховуючи його зв`язки з представниками рф та окупаційної адміністрації, які останній набув під час зайняття посади на підприємстві створеному окупаційною адміністрацією, а також те, що особи, яким відомі обставини вчинення кримінального правопорушення, були підлеглими працівниками підозрюваного, останній може незаконно впливати на свідків, які в свою чергу, можуть відмовитись від надання показань або змінити їх.

вчинити інше кримінальне правопорушення: зайняття ОСОБА_3 посади на підприємстві створеному окупаційною владою, а також роботи на вказаній посаді у співпраці з представниками країни агресора рф та окупаційної адміністрації, набуття з ними тісних зав`язків, дає підстави вважати про його негативну налаштованість до суверенітету та незалежності України, а також посадових осіб органів державної влади України, у зв`язку із здійсненням ними їхніх владних повноважень, а також військовослужбовців Збройних сил України та співробітників правоохоронних органів, які забезпечують національну безпеку України, свідчить про можливість підозрюваного вчинити інше кримінальне правопорушення проти основ національної безпеки України.

Відтак у слідства є достатні дані вважати, що ризики, передбачені у п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, об`єктивно наявні, що свідчить про неможливість їх запобігання шляхом застосування до підозрюваного ОСОБА_3 інших, більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.

У зв`язку з викладеним, слідчий вважає, що стосовно підозрюваного ОСОБА_3 необхідно продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Беручи до уваги зазначене, а також те, що ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливе.

Таким чином, враховуючи обґрунтованість підозри ОСОБА_3 , що підтверджується сукупністю зібраних у кримінальному провадженні доказів, зважаючи на наявність ризиків, передбачених у п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий просить задовольнити клопотання.

2. Позиція учасників у судовому засіданні

У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав, яке просив задовольнити, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_3 у судовому засіданні зазначив, що частково визнає себе винуватим у вчиненні інкримінованого злочину та просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого, обравши відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Також вказав, що не має наміру переховуватися від органів досудового слідства та суду, а також впливати на свідків.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні проти задоволення клопотання слідчого заперечувала, вказавши, що не згодна з повідомленою підзахисному підозрою у вчиненні злочину, та просила обрати відносно ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

3. Мотиви та оцінка слідчого судді

3.1. Законодавчі підстави для продовження строку тримання під вартою

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До них, згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, віднесені також запобіжні заходи.

Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Разом із цим, положеннями статті 199 КПК України унормований порядок продовження строку тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: (1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; (2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою (ч.ч. 1, 3, 5 ст. 199 КПК України).

Статтею 290 КПК України унормований порядок відкриття матеріалів іншій стороні.

Відповідно до ч. 10 цієї статті сторонам кримінального провадження, потерпілому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ.

Відповідно до ч. 5 ст. 219 КПК України строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею, крім дня повідомлення підозрюваному, його захиснику про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

3.2. Наявність ризиків

Ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він схильний і має реальну можливість їх здійснити у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

У клопотанні прокурор вказує на те, що ризики, передбачені у п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, об`єктивно наявні, що свідчить про неможливість їх запобігання шляхом застосування до підозрюваного ОСОБА_3 інших, більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.

3.2.1. Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду

Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання. Тяжкість ймовірного покарання особливо сильно підвищують ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.

Водночас, окрім врахування ступеня тяжкості кримінального правопорушення, яке інкриміновано ОСОБА_3 , не залишається поза увагою слідчого судді те, що Указом Президента України № 64/2022 на території України з 24.02.2022 введено воєнний стан. Також вимоги ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» та роз`яснення, надані Верховним Судом у листі від 03.03.2022 р. N 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», де у п. 8 зазначено, що як відповідний ризик суди мають ураховувати запровадження воєнного стану та збройну агресію в Україні.

Враховуючи встановлені обставини у сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження дають слідчому судді підстави дійти висновку про існування ризику переховування від органу досудового розслідування та/або суду.

3.2.2. Ризик незаконного впливу на учасників у цьому кримінальному провадженні

На думку слідчого судді, при встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Покази свідків у даному кримінальному провадженні мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження та можуть суттєво вплинути на становище ОСОБА_3 , як підозрюваного, а тому наявні обґрунтовані підстави вважати, що останній наділений потенційною можливістю, в тому числі і дистанційно, через інших осіб, впливати на свідків у кримінальному провадженні з метою схилити їх не давати правдиві, послідовні показання у ході досудового розслідування та/або змінити свої показання у подальшому в суді, для уникнення або мінімізації кримінальної відповідальності.

Наведені обставини формують у слідчого судді переконання щодо наявності ризику впливу на учасників цього кримінального провадження.

3.2.3. Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення

Разом із цим, слідчий суддя не погоджується із доводами сторони обвинувачення про те, що підозрюваний ОСОБА_3 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки вказаний ризик не доведено ані слідчим у клопотанні, ані прокурором під час судового розгляду. Навпаки, зі змісту клопотання слідує, що підозрюваний раніше не судимий.

3.3. Можливість застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою або більш м`якого запобіжного заходу

Відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України, до нього може бути застосований виключно запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відтак, слідчий суддя зазначає про відсутність правових підстав для задоволення клопотання підозрюваного та його захисника про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, та вважає, що застосований відносно ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою слід залишити без змін.

Вирішуючи питання про строк дії такого запобіжного заходу, слідчий суддя вважає за доцільне продовжити ОСОБА_3 строк тримання під вартою на 60 (шістдесят) днів, однак не більш ніж до проведення підготовчого судового засідання, тобто не більш ніж по 22.07.2023 (включно).

3.4. Застосування альтернативного запобіжного заходу

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Слідчий суддя, відповідно до положень абз. 8 ч. 4 ст. 183 КПК України, враховуючи фактичні обставини кримінального провадження, суспільну небезпечність інкримінованого діяння, не визначає розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину проти основ національної безпеки України, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України.

4. Висновки за результатами розгляду клопотання

З урахуванням встановлених вище обставин кримінального правопорушення та наданих стороною обвинувачення доказів на підтвердження викладених у клопотанні доводів про те, що ризики вчинення ОСОБА_3 дій, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, не зменшилися, існування обставин, передбачених ч. 10 ст. 290, ч. 5 ст. 219 КПК України, слідчий суддя дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання слідчого та продовження відносно ОСОБА_3 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки прокурором доведено, що зазначені обставини на цьому етапі кримінального провадження виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою.

При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне відзначити, що відповідно до положень статті 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 197, 199, 219, 290 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання заступника начальника відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_6 , - задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» на 60 (шістдесят) днів, однак не більш ніж до проведення підготовчого судового засідання, тобто не більш ніж по 22.07.2023 (включно), без визначення розміру застави.

У задоволенні клопотання підозрюваного та його захисника - відмовити.

Зобов`язати заступника начальника відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_6 негайно повідомити близького родича підозрюваного ОСОБА_3 про продовження застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Встановити строк дії ухвали по 22.07.2023 (включно).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк з моменту отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали складений і підписаний 29.05.2023.

Слідчий суддя - ОСОБА_1