Справа № 357/5557/20
У Х В А Л А

19.07.2023 Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Біла Церква клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_3 про призначення повторної комплексної криміналістичної експертизи матеріалів, речовин і виробів та судової товарознавчої експертизиу кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0000016 від 24.03.2017, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 1 статті 204, ч.1 ст.272 КК України,-

У С Т А Н О В И В :

В провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0000016 від 24.03.2017, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 1 статті 204, ч.1 ст.272 КК України.

18.04.2023 до суду надійшло клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_3 про призначення експертизи, в якому прокурор просить призначити повторну комплексну криміналістичну експертизу матеріалів, речовин і виробів та судову товарознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.

На вирішення експертам поставити такі запитання: Чи відносяться об`єкти, які зазначені у висновках експертів № 164 від 12.02.2019, доповнення від 10.04.2019 до висновку № 164 від 12.09.2019, № 12031/19-34/12032/19-53 від 17.04.2019, № 8177/19-34/9764-9770/19-34 від 08.04.2019, № 15018/19-34/17012-17022/19-34 від 12.06.2019, № 14331/19-34/17023-17037/19-34 від 13.06.2019, №192 від 18.03.2019, № 5227-5230 від 30.09.2020, № 4-2020 від 11.08.2020, із номерами пломб 313005, 313004, 313001, 313002, 313003, 313211, 313213, 313212, 313214, 313215, 313216, 313217, 313219, 313220, 3919902, 3919903, 3919986, 3919987, 3919887, 3919886, 3919599, 3919889, 3919598, 3919596,3919905, В0705320, В0705336, В0705340, В0705337, В0705327, В0705330, В07053343, В0705346 до паливо-мастильних матеріалів, нафтопродуктів або спиртовмісних сумішей? Якщо так, то до якого виду (роду), групи, марки?

До якого коду та групи товарів УКТЗЕД відносяться об`єкти, які зазначені у висновках експертів № 164 від 12.02.2019, доповнення від 10.04.2019 до висновку № 164 від 12.09.2019, № 12031/19-34/12032/19-53 від 17.04.2019, № 8177/19-34/9764-9770/19-34 від 08.04.2019, № 15018/19-34/17012-17022/19-34 від 12.06.2019, № 14331/19-34/17023-17037/19-34 від 13.06.2019, №192 від 18.03.2019, № 5227-5230 від 30.09.2020, № 4-2020 від 11.08.2020, із номерами пломб 313005, 313004, 313001, 313002, 313003, 313211, 313213, 313212, 313214, 313215, 313216, 313217, 313219, 313220, 3919902, 3919903, 3919986, 3919987, 3919887, 3919886, 3919599, 3919889, 3919598, 3919596,3919905, В0705320, В0705336, В0705340, В0705337, В0705327, В0705330, В07053343, В0705346?

Чи відповідають рідини, які зазначені у вищевказаних висновках експертів з номерами пломб 313005, 313004, 313001, 313002, 313003, 313211, 313213, 313212, 313214, 313215, 313216, 313217, 313219, 313220, 3919902, 3919903, 3919986, 3919987, 3919887, 3919886, 3919599, 3919889, 3919598, 3919596,3919905, В0705320, В0705336, В0705340, В0705337, В0705327, В0705330, В07053343, В0705346 вимогам ДСТУ?

З урахуванням вищезазначених висновків експертів встановити чи містяться у рідин з номерами пломб 313005, 313004, 313001, 313002, 313003, 313211, 313213, 313212, 313214, 313215, 313216, 313217, 313219, 313220, 3919902, 3919903, 3919986, 3919987, 3919887, 3919886, 3919599, 3919889, 3919598, 3919596,3919905, В0705320, В0705336, В0705340, В0705337, В0705327, В0705330, В07053343, В0705346 у складі компоненти (речовини), які не передбачені вимогами ДСТУ, якщо так, то які?

З урахуванням вищевказаних висновків експертів встановити, чи відповідають рідини, які досліджувались із номерами пломб 313005, 313004, 313001, 313002, 313003, 313211, 313213, 313212, 313214, 313215, 313216, 313217, 313219, 313220, 3919902, 3919903, 3919986, 3919987, 3919887, 3919886, 3919599, 3919889, 3919598, 3919596,3919905, В0705320, В0705336, В0705340, В0705337, В0705327, В0705330, В07053343, В0705346 сертифікатам відповідності?

В обґрунтування вказаного клопотання прокурор зазначає про наявність в матеріалах кримінального провадження висновків експертів, наданих сторонами обвинувачення та захисту, які суперечать один одному.

В судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник - адвокат ОСОБА_5 проти задоволення клопотання прокурора заперечували.

Захисником подано письмові заперечення проти клопотання прокурора про призначення експертизи, в яких посилається на те, що стороною обвинувачення та стороною захисту експертам ставились питання дослідження зразків на предмет їх відповідності різним нормативним документам, отже висновки експертів не могли бути тотожними. Так, захистом зразки перевірялись на відповідність Технічним умовам, а слідчим питання ставились щодо відповідності вимогам ДСТУ.

Окрім цього, зазначає, що сторона захисту послідовно протягом всього часу досудового розслідування та судового розгляду наполягала на єдиній версії, що вилученими товарами (зразками) є хімічні розчинники та газовий конденсат, законність придбання яких підтверджується первинними товаросупровідними документами, наданими ОСОБА_4 стороні обвинувачення під час обшуків, що зафіксовано у протоколі обшуку від 30.01.2019.

Також посилається на те, що предметом експертизи, проведеної за клопотанням сторони захисту, була перевірка відповідності зразків Технічним умовам виробників та Протоколам випробувань 2019 р. Проте, під час досудового розслідування слідчими та прокурорами, в порушення вимог ч.2 ст. 9 КПК України, не було призначено з власної ініціативи жодної експертизи для перевірки відповідності вилучених зразків товару вимогам Технічних умов, на які посилався ОСОБА_4 .

Зауважує, що наразі прокурором пропонується поставити на вирішення експертів питання, які до цього не були предметом дослідження експертів, а саме питання чи відносяться об`єкти до паливно-мастильних матеріалів, нафтопродуктів або спиртовмісних сумішей, питання щодо відношення вилучених зразків до спиртовмісних сумішей взагалі не було предметом дослідження під час досудового розслідування. Також прокурором не конкретизовано на відповідність яким саме сертифікатам має бути проведена експертиза.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши клопотання, письмові заперечення проти клопотання, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання, з огляду на таке.

Підстави та порядок проведення експертизи під час судового розгляду кримінального провадження регламентовано статтями 242, 332 КПК України.

Згідно з ч.1, 2 ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:

1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;

2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509цього Кодексу;

3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Згідно з ч.1 ст.242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених ст.244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Частиною другою ст.22 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.6 ст.22 КПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно п.п.11, 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30.05.1997 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб.

В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта.

Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз, затвердженою Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 17.02.2023 № 661/5), передбачено, що згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.

Прокурором у клопотанні ставиться питання про призначення повторної комплексної криміналістичної експертизи матеріалів, речовин та виробів та судову товарознавчої експертизи. Як зазначалося вище, повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Разом з тим, прокурором в клопотанні ставляться на вирішення експертів питання, які до цього не були предметом дослідження експертів, а саме питання чи відносяться об`єкти до паливно-мастильних матеріалів, нафтопродуктів або спиртовмісних сумішей, питання щодо відношення вилучених зразків до спиртовмісних сумішей не було предметом дослідження під час досудового розслідування.

З досліджених під час судового розгляду письмових висновків КНДІСЕ № КНДІСЕ № 12031/19-34/12032/19-53 від 17.04.2019, КНДІСЕ № 8177/19-34/9764-9770/19-34 від 08.04.2019, КНДІСЕ № 15018/19-34/17012-17022/19-34 від 12.06.2019, КНДІСЕ № 14331/19-34/17023-17037/19-34 від 13.06.2019 встановлено, що останні складено з підстав дослідження зразків на предмет їх відповідності різним нормативним документам, зразки перевірялись на відповідність вимогам ДСТУ без фактичного дослідження вилучених зразків, про що прямо зазначено в експертизах.

В свою чергу, як вбачається із висновку № 5227-5230 від 30.09.2020 Донецького науково-дослідним інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, захистом під час проведення вказаної експертизи перевірялись вилучені зразки на їх відповідність Технічним умовам.

Вилучені органом досудового розслідування зразки було використані у повному обсязі, про що зазначено у висновках Департаменту податкових та митних експертиз ДФС № 164 від 12.02.2019 та № 192 від 18.03.2019, зразки сторони захисту також було використано під час проведення Донецьким науково-дослідним інститутом судових експертиз Міністерства юстиції України експертизи, що підтверджується висновком № 5227-5230 від 30.09.2020.

Тобто, об`єкти дослідження на теперішній час відсутні.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.356 КПК України, з питань доведення або спростування висновків експертів в судове засідання за ініціативою сторони обвинувачення не викликалися експерти для допиту щодо роз`яснення висновків.

Суд зауважує, що в матеріалах кримінального провадження відсутні висновки експертів, наданих сторонами обвинувачення та захисту, які б суперечили один одному, оскільки вони не є тотожними.

За змістом ст.22, п.14 ч.2 ст.36 КПК України функцію судового розгляду кримінального провадження покладено на суд, а функцію підтримання державного обвинувачення здійснюється прокурором, який, направляючи кримінальне провадження до суду для розгляду, вважав обсяг зібраних в кримінальному провадженні доказів достатнім.

За приписами ст.94 КПК України прокурор, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

При цьому необхідно зазначити, що позитивне вирішення клопотань, заявлених сторонами кримінального провадження, у тому числі й щодо призначення судових експертиз, є правом, а не обов`язком суду.

З огляду на викладене суд вважає за необхідне у задоволенні клопотання прокурора відмовити.

Керуючись ст.ст. 242, 243, 332, 350, 372 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_3 про призначення повторної комплексної криміналістичної експертизи матеріалів, речовин і виробів та судової товарознавчої експертизи - відмовити.

Роз`яснити, що відповідно до ст.350 КПК України відмова в задоволенні клопотання не перешкоджає його повторному заявленню з інших підстав.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1