Справа №152/838/20
Провадження №1-кп/127/808/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2023 року Вінницький міський суд Вінницької області

в складі судді-доповідача ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_5

р озглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вінниці кримінальне провадження № 0000077 по обвинуваченню

ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Вінницької області м. Шаргород, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 345, ст. 348 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького міського суду Вінницької області перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 345, ст. 348 КК України.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому строку запобіжного заходу у виді поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають його небезпечну поведінку у зв`язку із спливом двохмісячного строку, зазначивши, що ризики передбачені ст.177 КПК України не відпали, запобіжний захід відносно ОСОБА_4 обраний правильно, підстав для його зміни, скасування немає, оскільки останній обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину та нетяжкого злочину, може переховуватися від суду,та вчиняти нові кримінальні правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а отже підстав для зміни запобіжного заходу обвинуваченому не має, а обраний запобіжний захід є обґрунтований.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні щодо продовження ОСОБА_4 строку запобіжного заходу у виді поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, заперечив просив змінити міру запобіжного заходу на амбулаторне лікування.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника.

Заслухавши клопотання прокурора, врахувавши думки учасників процесу, суд приходить до наступного.

Відповідно до ЗУ «Про внесення зміни до пункту 20-5 розділу XI «Перехідніположення» Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та розгляду окремих питань під час судового провадження на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню корона вірусної хвороби (COVID-19)», у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально.

На підставі ЗУ «Про внесення зміни до пункту 20-5 розділу XI «Перехідні положення» Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та розгляду окремих питань під час судового провадження на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню корона вірусної хвороби (COVID-19)», суд вважає за можливе розглянути питання про продовження запобіжного заходу у виді поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, членом колегії-суддею ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 3 ст. 508 КПК України, застосування передбачених запобіжних заходів здійснюється згідно із загальними правилами, передбаченими цим Кодексом.

Згідно ч. 1, ч. 3 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18цього Кодексу.

За висновком Конституційного Суду України, викладеним в рішенні від 23.11.2017 № 1-р/2017, продовження дії заходів забезпечення кримінального провадження, а саме запобіжних заходів у виді домашнього арешту та тримання під вартою, обраних під час досудового розслідування, без перевірки судом обґрунтованості підстав для їх застосування, суперечить вимогам обов`язкового періодичного судового контролю за застосуванням запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність (ч. 2 ст. 29 Конституції України).

Крім того, Конституційний Суд України також зазначив, що висновки слідчого судді щодо будь-яких обставин, які стосувалися суті підозри, обвинувачення та були взяті до уваги при обґрунтуванні запобіжного заходу, обраного під час досудового розслідування, для суду на стадії судового провадження не є преюдиційними. Під час судового провадження суд має перевірити обґрунтованість застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканність, та прийняти вмотивоване рішення, незважаючи на те, чи закінчився строк дії ухвали слідчого судді, постановленої на стадії досудового розслідування про обрання такого запобіжного заходу.

Враховуючи вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, суд приходить до висновку, що обраний ОСОБА_4 запобіжний захід у виді поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають його небезпечну поведінку необхідно продовжити, оскільки будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, в судовому засіданні не встановлено. Залишається достатньо підстав вважати, що ОСОБА_4 , опинившись на волі, зможе перешкодити встановленню істини по справі під час судового провадження. Крім того, є достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 , знаходячись на волі зможе ухилитися від явки до суду і не виконати його процесуальні рішення (ризик переховування) та вчинити повторні кримінальні правопорушення. Приймаючи до уваги наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, тяжкість вчиненого суспільно-небезпечного діяння, суд вважає, що вказане свідчить про неможливістьзабезпеченняналежноїпроцесуальноїповедінкиОСОБА_4 , у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають небезпечну поведінку, в судовому засіданні не встановлено.

Відтак,суд доходить висновку, що більш м`який запобіжний захід не виправдає себе, не може забезпечити цілей кримінального провадження та не зможе запобігти встановленим судом ризикам.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Таким чином, з метою дотримання балансу між суспільним інтересом та правом особи на особисту свободу, суд приходить до висновку, що для забезпечення виконання ОСОБА_4 , покладених на нього процесуальних обов`язків та уникнення встановлених судом ризиків, доцільно продовжити щодо ОСОБА_4 запобіжний захід у виді поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають його небезпечну поведінку.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 331, 508 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Продовжити строк дії обраного відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, строком на 60 днів.

Строк дії ухвали суду 60 днів до 04.08.2023включно.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду не зупиняє її виконання.

Суддя-доповідач: