Справа №463/5653/23
Провадження №1-кс/463/4706/23
У Х В А Л А

про накладення арешту

14 липня 2023 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 , власника майна ОСОБА_6 , власника айна ОСОБА_7 , розглянувши клопотання старшого слідчого першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, ОСОБА_4 , погодженого прокурором спеціалізованої екологічної прокуратури Львівської обласної прокуратури ОСОБА_8 , у кримінальному провадженні, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000140 від 04.04.2023 про арешт майна,

в с т а н о в и в :

старший слідчий першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові ОСОБА_4 , за погодженням прокурора спеціалізованої екологічної прокуратури Львівської обласної прокуратури ОСОБА_8 звернувся до слідчого судді Личаківського районного суду м.Львова з клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні за №0000140 від 04.04.2023 за ч. 3 ст. 191 КК України.

Клопотання мотивує тим, що першим слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000140 від 04.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, за фактом розтрати деревини шляхом незаконних рубок службовими особами Низівського лісництва Філії «Львівське лісове господарство» ДCЛП «Ліси України».

Досудовим розслідуванням встановлено, що названими службовими особами державного підприємства здійснювались незаконні рубки дерев в кварталі 17 виділі 3 Низівського лісництва ДП «Львівське лісове господарство».

Зокрема, 27.06.2023 слідчими ТУ ДБР у місті Львові спільно із працівниками УСР у Львівській області в межах цього кримінального провадження затримано на виїзді із лісового масиву Низівського лісництва ДП «Львівське лісове господарство» поблизу с. Корчів Червоноградського району Львівської області два транспортні засоби (трактори) і причепами, завантаженими колодами деревини породи «сосна».

Проведеним 27.06.2023 оглядом місця події лісової ділянки в кварталі 17 виділі 3 Низівського лісництва виявлено сім пнів від нещодавно зрізаних дерев, з яких здійснено зрізи (таблетки) з метою подальшого трасологічного дослідження. Також під час огляду виявлено та вилучено ще один зріз, який було розташова окремо.

Крім того, під час огляду місцевості в`їзду до лісового масиву Низівського лісництва з боку села Корчів Червоноградського району Львівської області було оглянуто два транспортні засоби (трактори) із причепами, завантаженими незаконно зрубаними 17 колодами деревини породи «сосна» різних розмірів та діаметрів. У результаті огляду 17 колод деревини, два трактори МТЗ-80 д.н.з НОМЕР_1 та Т-16 д.н.з НОМЕР_2 , два причепи до них вилучено.

Зазначені 17 колод деревини, два трактори МТЗ-80 д.н.з НОМЕР_1 та Т-16 д.н.з НОМЕР_2 , два причепи до них, вісім зрізів з пнів визнано речовими доказами у кримінальному провадженні постановою слідчого від 28.06.2023.

Враховуючи наведене вилучені речі зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, можуть бути використані як доказ факту, який встановлюється під час розслідування.

На даний час органом досудового розслідування за наслідками проведення слідчих (розшукових) дій встановлено, що вилучені вказані вище речі мають значення для кримінального провадження, оскільки можуть бути предметом чи знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються, під час кримінального провадження, в тому числі предмети, щ обули об`єктом кримінально протиправних дій, а тому з метою забезпечення завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, слідчий просить клопотання задовольнити.

Прокурор спеціалізованої екологічної прокуратури Львівської обласної прокуратури ОСОБА_9 та старший слідчий першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_4 клопотання підтримав просив таке задовольнити.

Адвокат ОСОБА_5 просив клопотання задовольнити частково, щодо накладення арешту на транспортні засоби (трактори) - відмовити, у зв`язку із необхідністю проведення польових робіт.

Власники вилученого майна ОСОБА_6 та ОСОБА_7 аналогічно просили клопотання задовольнити частково.

Статтею 41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до ч.1 ст.9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно з ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно зі ст.1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст.1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

Відповідно до ст.16 КПК України - позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому КПК України.

Сукупність наведеної норми свідчить, що будь-яка процесуальна дія слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, вчинена під час досудового розслідування, має відповідати вищевказаним засадам, як за своєю суттю, так і за формою реалізації, тобто процедурою застосування.

Згідно з ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 04.04.2023, підтверджується факт внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні за № 0000140 від 04.04.2023 за ч. 3 ст. 191 КК України за фактом розтрати деревини шляхом незаконних рубок службовими особами Низівського лісництва Філії «Львівське лісове господарство» ДCЛП «Ліси України».

Під час досудового розслідування встановлено, що названими службовими особами державного підприємства здійснювались незаконні рубки дерев в кварталі 17 виділі 3 Низівського лісництва ДП «Львівське лісове господарство».

Зокрема, 27.06.2023 слідчими ТУ ДБР у місті Львові спільно із працівниками УСР у Львівській області в межах цього кримінального провадження затримано на виїзді із лісового масиву Низівського лісництва ДП «Львівське лісове господарство» поблизу с. Корчів Червоноградського району Львівської області два транспортні засоби (трактори) і причепами, завантаженими колодами деревини породи «сосна».

Названі предмети є тимчасово вилученим майном, являються речовими доказами у кримінальному провадженні, адже наявні обґрунтовані підстави вважати, що вони містять у собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Вилученні речі, документи та цінності мають важливе значення для досудового розслідування, подальшого можливого судового розгляду та в цілому є доказами у кримінальному провадженні.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів (п.1 ч.2 ст.170 КПК України).

Згідно з вимогами ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Слідчий просить накласти арешт на майно, яке було вилучено у під час проведення огляду місцевості в`їзду до лісового масиву Низівського лісництва з боку села Корчів Червоноградського району Львівської області та вилучено наступні речі та документи, а саме: два транспортні засоби (трактори) із причепами, завантаженими незаконно зрубаними 17 колодами деревини породи «сосна» різних розмірів та діаметрів. У результаті огляду 17 колод деревини, два трактори МТЗ-80 д.н.з НОМЕР_1 та Т-16 д.н.з НОМЕР_2 , два причепи до них вилучено.

Так, постановою старшого слідчого першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_4 від 28.06.2023, вилучені речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні за № 0000140 від 04.04.2023 за ч. 3 ст. 191 КК України за фактом розтрати деревини шляхом незаконних рубок службовими особами Низівського лісництва Філії «Львівське лісове господарство» ДCЛП «Ліси України».

Судом взято до уваги доводи сторін, що дані особи є фермерами, відповідно є єдиним їхнім доходом, а транспортні засоби (трактори) потрібні у їх діяльності, знайшли своє підтвердження у судовому засіданні та встановлено показами свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 .

Крім того, арешт майна є важливим елементом здійснення завдань кримінального провадження, своєчасне застосування якого може запобігти непоправним негативним наслідкам при розслідуванні кримінального правопорушення. Для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збережені цього майна до встановлення фактичних обставин вчинення злочину.

Метою забезпечення збереження речових доказів, у зв`язку із наявними підставами вважати, що вилучені речі під час згаданого обшуку містить відомості щодо обставин, які досліджуються в ході кримінального провадження, та може бути використане, як доказ у суді, з врахуванням того, що не забезпечення його схоронності може призвести до його зникнення, втрати, пошкодження або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, необхідно накласти арешт на зазначене вище майно.

Дослідивши матеріали клопотання, яке відповідає вимогам ч.2 ст.171 КПК України та подане у строки встановлені ч.5 ст.171 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання, що є підстави вважати, що вилучені речі, можуть бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення, могли зберегти на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, з метою недопущення їх знищення, клопотання слідчого слід задовольнити частково та накласти арешт на зазначене вище майно.

Керуючись вимогами статей 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на речі, на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні № 0000140 від 04.04.2023 за ч. 3 ст. 191 КК України, яке 27.06.2023 вилучене в результаті проведення оглядів:

- лісової ділянки в кварталі 17 виділі 3 Низівського лісництва Низівського лісництва ДП «Львівське лісове господарство», а саме: вісім зрізів з пнів (таблеток);

- місцевості в`їзду до лісового масиву Низівського лісництва з боку села Корчів Червоноградського району Львівської області, а саме: 17 колод деревини породи «сосна» різних розмірів та діаметрів;

- два причепи.

Накласти арешт на два трактори МТЗ-80 д.н.з НОМЕР_1 та Т-16 д.н.з НОМЕР_2 , в частині відчуження, а в частині заборони користування (експлуатації) - відмовити.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Повний текст ухвали складено та підписано 17.07.2023.

Виконання ухвали покласти на старшого слідчого Першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, ОСОБА_4 .

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1