Справа №:755/7692/23
Провадження №: 1-кс/755/1701/23
слідчий СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з погодженим прокурором ОСОБА_4 клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, під час невідкладного обшуку, за адресою: АДРЕСА_1 .
08.06.2023 року слідчим СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 , відповідно до ст. 233 КПК України, проведено невідкладний обшук, за адресою: АДРЕСА_1 , що на праві власності зареєстрована за ОСОБА_5 , у період часу з 19 год. 41 хв. по 20 год. 39 хв. було виявлено та вилучено належний останньому мобільний телефон марки «Самсунг» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 з сім-картою № НОМЕР_3 , які він використовував у своїй протиправній діяльності.
09.06.2023 року вилучені предмети було визнано речовими доказами в кримінальному провадженні.
В обґрунтування клопотання, слідчий посилається на те, що арешт майна накладається з метою збереження речових доказів, а також попередження відчуження, зникнення, втрати або пошкодження вищезазначеного майна, або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України розгляд проводився без повідомлення власників майна, їх захисників, представників чи законних представників, з підстав зазначених у клопотанні.
Прокурор в судове засідання не з`явився, проте направив заяву у якій просить розглядати клопотання без його участі, вимоги підтримує у повному обсязі та просить задовольнити.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання, дослідивши матеріали додані до клопотання, дійшов такого висновку.
Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
08.06.2023 року слідчим СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 , відповідно до ст. 233 КПК України, проведено невідкладний обшук, за адресою: АДРЕСА_1 , що на праві власності зареєстрована за ОСОБА_5 , у період часу з 19 год. 41 хв. по 20 год. 39 хв. було виявлено та вилучено належний останньому мобільний телефон марки «Самсунг» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 з сім-картою № НОМЕР_3 , які він використовував у своїй протиправній діяльності.
09.06.2023 року вилучені предмети було визнано речовими доказами в кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Ст. 98 КПК України визначеною, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що вилучене майно під час невідкладного обшуку, за адресою: АДРЕСА_2 , є тимчасово вилученим майном, а тому з урахуванням наведених слідчою підстав на зазначене майно може бути накладений арешт на підставі ст. 170 КПК України, так як існує сукупність розумних підозр вважати, вказане майно має значення доказу вчинення злочину, може містити сліди злочину та інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а отже з метою збереження доказів від пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження існує потреба в їх арешті.
Взявши до уваги вищевикладене, кваліфікацію кримінального правопорушення за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись ст. 98, 131-132, 170-173, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя, -
клопотання прокурора задовольнити.
Накласти арешт на майно вилучене під час обшуку житлового приміщення, за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем фактичного проживання ОСОБА_6 , а саме: мобільний телефон марки «Самсунг» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 з сім-картою № НОМЕР_3 , які мають значення речових доказів у даному кримінальному провадженні.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії.

Слідчий суддя: