Справа № 638/7066/23
Провадження № 1-кс/638/1406/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2023 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

особи, у якої вилучено документ ОСОБА_3 ,

представників ОСОБА_3 - адвокатів ОСОБА_4 ,

ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання в приміщенні Дзержинського районного суду м.Харкова клопотання дізнавача СД ХРУП №3 ГУ НП України в Харківській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури ОСОБА_7 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000469 від 26.06.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Дізнавач СД ХРУП №3 ГУ НП України в Харківській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Шевченківської окружної прокуратури ОСОБА_7 , звернулась з клопотанням про накладення арешту на майно, виявлене та вилучене дізнавачем СД ХРУП №3 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_6 в ході проведення огляду місця події 25.06.2023 за адресою: м. Харків, вул. Клочківська, 1 у гр. ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_1 на авто VOLKSWAGEN CADDY д.н.з. НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_9 , у кримінальному провадженні №0000469 від 26.06.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України.

Клопотання обґрунтоване наступним.

25.06.2023 до ч/ч ХРУП №3 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те що 25.06.2023 о 21 год. 32 хв. за адресою: м. Харків, вул. Клочківська, 1, співробітниками УПП в Харківській області ДПП було виявлено автомобіль марки "Фольксваген" моделі "Кадді" з д.н.з. НОМЕР_2 з ознаками заміни без дозволу відповідних органів номерної панелі з ідентифікаційним номером, під керуванням (Борох) ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відомості про дане кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000469 від 26.06.2023, із попередньою правовою кваліфікацією за ст. 290 КК України.

Дізнавачем СД ХРУП №3 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_6 у присутності осіб понятих у громадянки ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було виявлено та вилучено пластикову картку свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_1 на авто VOLKSWAGEN CADDY д.н.з. НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_9 з ознаками підробки.

В присутності понятих гр. ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 добровільно видала свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_1 на авто VOLKSWAGEN CADDY д.н.з. НОМЕР_2 , після чого дане свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу поміщено до експертного сейфпакету № НОМЕР_3 .

Вищевказаний предмет відповідно до положень ч. 2 ст. 167 КПК України є тимчасово вилученим майном, оскільки є достатні підстави вважати, що він є предметом кримінального правопорушення та одержаний внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Повернення вилученого майна може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню та встановлення усього кола осіб, причетних до скоєння вказаного кримінального правопорушення, оскільки у разі повернення зазначеного предмету можуть бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також призначення та проведення необхідних судових експертиз.

У судовому засіданні ОСОБА_3 та її представники - адвокати ОСОБА_4 та ОСОБА_5 заперечували у задоволенні клопотання, зазначивши, що клопотання не обґрунтоване, підстав для вилучення майна не було, помилково було надано технічний паспорт на інший автомобіль, це різні автомобілі, марки та номери автомобілів, дізнавачем не вірно кваліфіковано діяння, у клопотанні не зазначено ознаки майна, свідоцтво не є предметом правопорушення, порушено строк звернення до суду із клопотанням про арешт майна, транспортний засіб в розшуку не перебував.

Дізнавач та прокурор у судове засідання не з`явились, дізнавач надав заяву про розгляд клопотання за її відсутності.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, вислухавши пояснення ОСОБА_3 та її представників, прийшов до наступного.

В провадженні СВ Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області знаходиться кримінальне провадження, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000469, за фактом скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України.

25.06.2023 року з 22-05 год. по 22-56 год. дізнавачем сектору дізнання ХРУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 в присутності понятих проведено огляд місця події за адресою: м.Харків, вул.Клочківська,1 на узбіччі в ході якого виявлено автомобіль Фольцваген «Life» сірого кольору з номерними знаками НОМЕР_2 з він кодом НОМЕР_4 . За кермом вказаного автомобіля знаходилась ОСОБА_10 у якої виявлено та вилучено свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_5 дата реєстрації 05.06.2019 року на ім`я ОСОБА_9 на автомобіль VOLKSWAGEN CADDY з номером шасі НОМЕР_6 .

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно вимог ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.2 ст.98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Однак, в порушення ч. 2 ст. 171 КПК України, до клопотання слідчого, погодженому з прокурором, про арешт майна, поданому у кримінальному провадженні №0000469 від 26.06.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України, не додані оригінали або копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а саме матеріали клопотання не містять копії вилученого свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу. Так, дізнавачем долучено фото №6,7 з назвою «Детальний знімок документів про реєстрацію транспортного засобу», проте зазначені фото дуже низької якості та встановити з них будь-які дані неможливо.

Таким чином, у поданому до слідчого судді клопотанні про арешт майна відсутні належним чином зафіксовані вилучені документи на підтвердження належності вилученого майна, які можливо було б однозначно ідентифікувати.

Вказані недоліки мають суттєве значення з огляду на вимоги ч. 2 ст.173 КПК України, відтак, унеможливлюють повне, всебічне та об`єктивне вирішення судом питання про арешт вказаного майна.

За таких обставин подане клопотання про арешт тимчасово вилученого майна не відповідає вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України.

При цьому, відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

У відповідності до положень ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Виходячи з змісту вимог ч. 3 ст. 132 КПК України, доведення необхідності застосування заходів забезпечення кримінального провадження покладено на слідчого, прокурора.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність повернення клопотання про арешт майна для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Керуючись ст.ст.170-172 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача СД ХРУП №3 ГУ НП України в Харківській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури ОСОБА_7 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000469 від 26.06.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України повернути для усунення недоліків дізнавачу та встановити строк у сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1