КОМСОМОЛЬСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД
Справа № 534/1907/23
Провадження № 1-кс/534/493/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2023 року м. Горішні Плавні

Слідчий суддя Комсомольського міського суду Полтавської області ОСОБА_1 за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання про арешт майна старшого слідчого СВ відділу поліції №2 КРУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 за матеріалами кримінального провадження, внесеними до ЄРДР за № 000720 від 18.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України,

у с т а н о в и в:

До Комсомольського міського суду Полтавської області звернулась старший слідчий СВ відділу поліції №2 КРУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 із клопотанням, в якому прохає суд, накласти арешт на вилучене під час огляду речей від 18.09.2023 майно, а саме сорочку темно-синього кольору яку поміщено до експертного пакету PSP 4028105 шляхом заборони розпорядження володільцю чи іншим особам із залишенням зазначеного майна в кімнаті зберігання речових доказів відділу поліції № 2 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області, за адресою: м. Горішні Плавні, вул. Добровольського, 6.

Згідно із пред`явленим клопотанням, 18.09.2023 о 05:59 до ЧЧ ВП №2 КРУП через лінію «102» надійшло повідомлення зі служби ДСНС за зверненням гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що за адресою АДРЕСА_1 , підпалили дачну ділянку, зі слів заявниці її співмешканець ОСОБА_5 розбив вікно і кинув у приміщення будинку невідому річ, яка викликала пожежу.

Виїздом на місце події було встановлено, що дана дачна ділянка та двохповерховий будинок розташований на даній дачній ділянці за адресою , АДРЕСА_1 , належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який звернувся з відповідною заявою про підпал свого будинку на дачній ділянці. Останній також пояснив, що з його дозволу в даному будинку з вересня 2023 року тимчасово мешкала його знайома ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тому, що її колишній співмешканець ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , вчиняв відносно неї фізичне насильство. Зі слів постраждалого, 18.09.2023 року близько 04:30 год. він разом із ОСОБА_4 прокинулись від того, що у вхідні двері за вищевказаною адресою стукав колишній співмешканець останньої ОСОБА_5 із погрозами фізичною розправою. На протязі близько 30 хвилин ОСОБА_5 ходив поблизу вікон будинку та висловлював погрози останнім, після чого почав розбивати вікна в будинку. Згодом заявник почув запах диму та виявив пожежу у кухонній кімнаті на першому поверсі, горіли речі та одяг на підлозі, пожежу потерпілий загасив самостійно. В результаті пожежі вогнем було частково уражено кухонну кімнату даного будинку та особисті речі, які знаходились в даній кімнаті. Чим саме було здійснено підпал потерпілий не бачив.

В ході огляду місця події було вилучено фрагмент скла зі слідами РБК біля вікна з пошкодженим склом, чотири відрізи слідів рук з поверхні решітки вікна, змив РБК з металевої решітки вікна, сліди РБК з поверхні поручня в коридорі біля входу, пластикова кришка помаранчевого кольору з написом «Fanta», сірник з підвіконня, продукти горіння зі стіни в кухні при вході з правої сторони.

18.09.2023 року ОСОБА_5 , 23.03.1965 добровільно у присутності понятих видав працівникам поліції чоловічу сорочку темно-синього кольору зі слідами речовини бурого кольору, яку поміщено до експертного пакету PSP 4028105.

18.09.2023 постановою старшого слідчого СВ ОСОБА_3 вищевказані речі визнано речовим доказом.

У судове засідання слідчий та прокурор не з`явились подала до суду заяви про розгляд клопотання без їх участі та підтримали клопотання, просили його задовільнити.

Дослідивши матеріали внесеного клопотання, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступних висновків.

Згідно із вимогами ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до ст. 132 КК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до вимог ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди ;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно ст.168 КПК України, вилучені в ході огляду речі є тимчасово вилученим майном, на яке, у відповідності до ст.171 КПК України, може бути накладено арешт з метою його подальшого використання під час проведення експертних досліджень та слідчих дій, унеможливлення втрати слідів злочину.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Крім того, стаття 170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів та в такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у частині першій статті 98 цього Кодексу, у якій наведено визначення речових доказів, якими є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Статтею 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

За таких обставин, враховуючи те, що майно, відповідає критеріям ст. 98 КПК України, могло зберегти на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання прокурора задовольнити та накласти арешт на зазначене майно.

Керуючись ст.ст.98,170,171 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

Клопотання про арешт майна старшого слідчого СВ відділу поліції №2 КРУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 за матеріалами кримінального провадження, внесеними до ЄРДР за № 000720 від 18.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України задовольнити повністю.

Накласти арешт навилучене під час огляду речей від 18.09.2023 майно, а саме сорочку темно-синього кольору яку поміщено до експертного пакету PSP 4028105 шляхом заборони розпорядження володільцю чи іншим особам із залишенням зазначеного майна в кімнаті зберігання речових доказів відділу поліції № 2 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області, за адресою: м. Горішні Плавні, вул. Добровольського, 6.

Роз`яснити учасникам розгляду судового провадження на звернення із клопотанням про скасування арешту майна, в порядку ст.174 КПК України.

Копію ухвали вручити учасникам судового розгляду.

Ухвала про арешт майна виконується негайно прокурором.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) діб з дня її оголошення, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду.

Слідчий суддя В`ячеслав МОРОЗОВ