Справа № 386/1129/23
Провадження № 1-кс/386/382/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про арешт майна

13 вересня 2023 року смт. Голованівськ

Слідчий суддя

Голованівського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

власника майна ОСОБА_4

адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Голованівськ клопотання слідчого СВ Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Новоархангельського відділу Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_7 , про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000503 від 08.09.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України.

Клопотання надійшло до суду «11» вересня 2023 року о 09 год. 15 хв.

Перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, дослідивши докази по даних матеріалах

В С Т А Н О В И В:

11 вересня 2023 шляхом направлення 08.09.2023 поштою, до слідчого судді надійшло клопотання слідчого СВ Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Новоархангельського відділу Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_7 , про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000503 від 08.09.2023,за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 07.09.2023 року близько 16 години 20 хвилин, невідома особа в лісозахисній смузі, яка розташована за межами села Скалева, Голованівського району, Кіровоградської області здійснила незаконний випил деревини породи «Дуб», «Ясен» та «Черешня».

Під час проведення огляду місця події, який було проведено 07.09.2023 року за межами села Скалева, Голованівського району, Кіровоградської області, а саме в лісозахисній смузі, яка розташована за наступними геолокаційними даними: Шир (с) 48 43 21 Дол (в) 30 52 56 було виявлено та вилучено: автомобіль марки «KrSZ», кабіна білого кольору, кузов сірого кольору, з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 , який придбаний та перебуває у користуванні ТОВ «Вись» с. Скалева, в якому перебувають стоси сироспиляної деревини породи «Ясен», «Дуб», та «Черешня» в загальній кількості шість метрів кубічних. Також під час огляду виявлено та вилучено бензопилу марки «STIHL» MS 180/MS 180c, помаранчевого кольору та бензопилу марки «PARTNER» 401, жовтого кольору які також належать ТОВ «Вись» с. Скаліва.

Крім того, під час проведення огляду місця події в зазначеній лісозахисній смузі, виявлено 24 пня (сироспилених) дерев породи «Дуб» «Ясен» та «Черешня», які вході огляду було пронумеровано від 1го до 24х.

З виявлених 24 пнів було здійснено 23 зрізи, які поміщено до трьох поліпропіленових мішків білого кольору, кінці яких скріплено биркою та підписами всіх учасників слідчої дії.

08.09.2023 року слідчим у кримінальному провадженні, в порядку ст. ст. 98, 100, 110 КПК України винесено постанову про визнання в якості речових доказів предметів, які було виявлено та вилучено в ході огляду місця події, за межами села Скалева, Голованівського району, Кіровоградської області.

Згідно статті 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до статті 9 КПК під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, Кримінального процесуального кодексу України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Кримінальне процесуальне законодавство України повинно застосовуватися з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Статею 317 ЦК України встановлено: власникові належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Статею 321 ЦК України визначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Статею 41 Конституції України закріплено, що право власності є непорушним, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

Наведена конституційна норма гарантує, що позбавлення права власності, невід`ємними складовими частинами якого є володіння, користування та розпорядження об`єктом власності, можливе виключно у випадках та у спосіб, які передбачені відповідними правовими нормами. Отже, накладення арешту на об`єкт права власності є позбавленням його власника можливості на власний розсуд користуватися та розпоряджатися таким майном, що є тотожним позбавленню права власності.

В силу ст. 16 КПК позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому КПК України.

Статею 100 КПК України: речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 КПК України.

Згідно частини 7 статті 237 КПК України: при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до частини 1 статті 167 КПК України тимчасово вилученим майном є фактично позбавлення особи (підозрюваного) можливості користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно з пунктами 3,4 частини 2 статті 167 КПК України тимчасово вилученим майном може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення.

Вимогами чинного кримінального процесуального законодавства, зокрема частиною 4 статті 38 КПК України встановлено обов`язок органу досудового розслідування застосувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.

Частина 1 статті 131 КПК України визначає: заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема арешт майна, застосовуються з метою досягнення дієвості кримінального провадження.

Вимогами приписів статі 170 КПК України закріплено: арештом майна є тимчасове позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Статею 98 КПК України речовими доказами у кримінальному провадженні є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.

Пунктом 11 статті 170 КПК України передбачено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Сукупність наведених норм, їх внутрішній, змістовний зв`язок між собою свідчить, що будь-яка процесуальна дія слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, вчинена під час досудового розслідування, має відповідати вищевказаним засадам, як за своєю суттю, так і за формою реалізації, тобто процедурою застосування.

Враховуючи вищевикладене, предмети вилучені стороною обвинувачення під час огляду місця події, мають суттєве значення для виконання фундаментальних завдань кримінального провадження: забезпечення повного, швидкого та неупередженого розслідування судового розгляду, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, всебічного дослідження всіх обставин кримінального провадження, можуть зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у своїй сукупності має доказове значення для доведеності вини причетних осіб, та є речовими доказами, тому, з метою їх збереження, внаслідок існування реальних обставин, які підтверджують, що незастосування заборони відчуження, розпорядження та користування тимчасово вилученим майном обґрунтовується можливістю знищення, спотворення, приховування предметів, а також настанням інших наслідків, які могли б перешкодити кримінальному провадженню, що не забезпечить дієвості та ефективність досудового розслідування, виникла необхідність у накладені на них арешту із забороною права на відчуження, розпорядження та користування.

У кримінальному провадженні №0000503 від 08.09.2023 року жодній особі про підозру не повідомлено.

Розмір шкоди не визначено, у зв`язку із тим, що не призначено експертизу, яка може бути призначена лише після накладення арешту на тимчасово вилучене майно.

Метою та підставою накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: Автомобіль марки «KrSZ», біло-сірого кольору, з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 , який придбаний та перебуває у користуванні ТОВ «Вись» с. Скалева, в якому перебувають стоси сироспиляної деревини породи «Ясен», «Дуб», та «Черешня» в загальній кількості шість метрів кубічних; Бензопилу марки «Штіль» МS 180/ МS 180с помаранчевого кольору, яка належить ТОВ «Вись» с. Скалева; Бензопилу марки «PARTNER» 401 жовтого кольору, яка належить ТОВ «Вись» с. Скалева; Стоси деревини (метрівки) породи «Дуб», «Ясен», «Черешня» в загальній кількості 6 метрів кубічних, які перебувають в автомобіль марки «KrSZ», біло-сірого кольору, з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 ; 23 зрізи з пнів свіжоспилених дерев породи «Дуб», «Ясен», «Черешня» які поміщено до трьох поліпропіленових мішків білого кольору - збереження речових доказів, а також у подальшому задля вжиття заходів щодо відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Вилученим автомобілем, особа здійснювала перевезення деревини здобутої внаслідок незаконної порубку дерев. Вилученою бензопилою, особа здійснювала незаконну порубку деревини.

Перевезення деревини повинно здійснюватися з відповідними документами. У даному випадку, водій транспортного засобу повинен був надати працівникам поліції спеціальний дозвіл, який посвідчується відповідним документом (лісорубним квитком, ордером), виданим уповноваженим органом, з метою підтвердження правомірного отримання та перевезення деревини.

Лісові матеріали деревина породи «Ясен», «Дуб», «Черешня» в загальній кількості 6 метрів кубічних є предметом кримінального правопорушення, а також отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слід зазначити, що збереження можливості відчуження, розпорядження та користування вилученим майном, а також деревиною породи «Ясен», «Дуб», «Черешня» в загальній кількості 6 метрів позбавить сенсу застосування арешту майна, адже може призвести до втрати, приховання чи знищення майна.

Так, як транспортний засіб може бути проданий чи переданий в користування третій особі, що унеможливить доступ сторони кримінального провадження до нього з метою проведення необхідних слідчих розшукових дій.

Вищевказане, у подальшому унеможливить встановлення всіх обставин вчинення кримінального правопорушення, призначення необхідних експертиз та встановлення шкоди, яка завдана кримінальним правопорушенням, а тому вважаємо за необхідне заборонити відчуження, розпорядження та користування вищевказаним майном.

З метою встановлення всіх обставин кримінального правопорушення, зібрання належних та допустимих доказів, проведення відповідних слідчих дій та призначення судових експертиз, вказуватимуть на винуватість/ невинуватість особи слідчий просив:

Накласти арешт на речі, які було виявлено та вилучено в ході огляду місця події від 07.09.2023 зокрема:

Автомобіль марки «KrSZ», біло-сірого кольору, з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 , який придбаний та перебуває у користуванні ТОВ «Вись» с. Скалева, в якому перебувають стоси сироспиляної деревини породи «Ясен», «Дуб», та «Черешня» в загальній кількості шість метрів кубічних.

Бензопилу марки «Штіль» МS 180/ МS 180с помаранчевого кольору, яка належить ТОВ «Вись» с. Скалева.

Бензопилу марки «PARTNER» 401 жовтого кольору, яка належить ТОВ «Вись» с. Скалева.

Стоси деревини (метрівки) породи «Дуб», «Ясен», «Черешня» в загальній кількості 6 метрів кубічних, які перебувають в автомобіль марки «KrSZ», біло-сірого кольору, з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 .

23 зрізи з пнів свіжоспилених дерев породи «Дуб», «Ясен», «Черешня» які поміщено до трьох поліпропіленових мішків білого кольору

- шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування вказаними речами, з метою збереження речових доказів у вказаному кримінальному провадженні оскільки незастосування заборони відчуження, розпорядження та користування вищезазначених речей, може призвести до їх втрати, приховання чи знищення майна.

2. Визначити місце зберігання вказаного транспортного засобу та вищевказаних стосів деревини на території СПД №3 смт. Новоархангельськ, що за адресою: Кіровоградська область, смт. Новоархангельськ, вулиця Слави, 19., а зрізи в кількості 23 штук та бензопили в кімнаті зберігання речових доказів Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області за адресою: Кіровоградська область, смт. Голованівськ, вулиця Соборна, 28.

В судове засідання слідчий не з`явився, подав через канцелярію суду письмову заяву про розгляд клопотання без його участі, просив клопотання задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні просив клопотання задовольнити повністю, оскільки те є обґрунтованим.

Адвокат власника майна заперечив проти накладення арешту на вилучений працівниками поліції автомобіль. Стосовно накладення арешту на бензопили вказані в клопотанні поклався на розсуд суду.

Власник майна в судовому засіданні підтримала свого адвоката.

Вивчивши внесене клопотання, заслухавши прокурора, адвоката, власника майна та дослідивши додані до клопотання документи та матеріали, приходжу до наступних висновків.

Клопотання складено належною на те особою, та погоджене з відповідним на те прокурором, на підставі внесеного до ЄРДР даних про кримінальне правопорушення, тобто на законних підставах.

Відповідно до вимог ч.1 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно із п.7 ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно до ч.1 ст.167 КПК України тимчасово вилученим майном є фактично позбавлення підозрюваного можливості, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно до п.п. 3,4 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим майном може бути майно у вигляді речей, документів грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Згідно ч.ч 1,2 ст.170 КПК України арешт майна є тимчасово позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливість відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим кодексом порядку. Відповідно до вимог цього кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст.94, ст.132, ст.173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину і достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до положень ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як зазначено в клопотанні, арешт на майно необхідно накласти оскільки існують реальні обставини, які підтверджують, що незастосування заборони відчуження, розпорядження та користування тимчасово вилученим майном з приводу якого внесене дане клопотання, призведе до його зникнення (втрати), що не забезпечить дієвості даного кримінального провадження.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Як визначено ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

За ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вирішуючи клопотання слідчий суддя виходить з наступного.

Матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, з урахуванням вимог ст.98 КПК України є речовими доказами, оскільки містять відомості про вчинення кримінального правопорушення і можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Правовою підставою для арешту зазначеного майна є п.1 ч.2 ст.170 КПК України збереження речових доказів.

Арешт зазначеного майна є розумним та співмірним із завданням кримінального провадження і вищенаведені конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає над приватними інтересами особи, яка є власником зазначеного майна.

Згідно ч.11 ст.170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Відповідно до ч.4 та ч.5 ст.173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає: 1. перелік майна, на яке накладено арешт; 2. підстави застосування арешту майна; 3) перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення; 4) заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно; 5) порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

Слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення доведено необхідність накладення арешту лише на «Штіль» МS 180/ МS 180с помаранчевого кольору, бензопилу марки «PARTNER» 401 жовтого кольору, стоси деревини (метрівки) породи «Дуб», «Ясен», «Черешня» в загальній кількості 6 метрів кубічних, які перебувають в кузові автомобіля державний реєстраційний номер НОМЕР_1 та 23 зрізи з пнів свіжо спилених дерев породи «Дуб», «Ясен», «Черешня» які поміщено до трьох поліпропіленових мішків білого кольору, оскільки ті є речами, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, із забороною володіння, користування та розпорядження ними будь-кому, до прийняття рішення у кримінальному провадженні.

Разом з тим в частині, накладення арешту на транспортний засіб, який зазначений в клопотанні, а саме як автомобіль марки «KrSZ», біло-сірого кольору, з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 , який придбаний та перебуває у користуванні ТОВ «Вись», дійшов наступного висновку:

У відповідності долученого до матеріалів клопотання копії протоколу огляду місця події від 07.09.2023 року складеного слідчим за межами села Скалева, Голованівського району, Кіровоградської області, а саме в лісозахисній смузі, яка розташована за наступними геолокаційними даними: Шир (с) 48 43 21 Дол (в) 30 52 56, слідує, що «виявлене під час огляду вилучено вантажний автомобіль з д.н.з НОМЕР_1 на кузові якого перебувають стоси свіжоспиленої деревини в кількості 6 кубометрів, бензопила Штіль МS 180/ МS 180с, бензопилу марки Партинер 401, зрізи з пнів свіжоспилених виявлених дерев в кількості 23 шт.» (а/с.12-18).

Згідно до долученої до матеріалів клопотання фактури №18 від 13/03/18 вбачається, що постачальник ТОВ «НОВІ АВТО» , надало ТОВ «ВИСЬ» фактуру №18 від 13/03/18 для оплати за а/м KrASZ-C0DC0S (самосвал трестороння розгрузка) сума з ПДВ 905256.00 (а/с.39).

До матеріалів клопотання слідчим не долучено копію свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , який був вилучений під час огляду місця події, не зазначені його номер шасі (кузова) та номера двигуна. Окрім того в клопотанні вказано марку автомобіля , як « ОСОБА_8 », а не «KrASZ» та не зазначено його моделі.

Всі ці обставини позбавляють можливості слідчого суддю ідентифікувати вказаний в клопотанні транспортний засіб, на який потрібно накласти арешт, а тому в цій частині клопотання є необґрунтованим та недоведеним, а отже безпідставним, тому в цій частині клопотання слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 170-173,309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході огляду місця події 07.09.2023полезахисної смуги, що розташована за межами населеного пункту села Скалева Голованівського району Кіровоградської області у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000503 від 08.09.2023року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України а саме:

Бензопилу марки «Штіль» МS 180/ МS 180с помаранчевого кольору, бензопилу марки «PARTNER» 401 жовтого кольору, стоси деревини (метрівки) породи «Дуб», «Ясен», «Черешня» в загальній кількості 6 метрів кубічних, що перебувають в кузові вантажного автомобіля державний реєстраційний номер НОМЕР_1 та 23 зрізи з пнів свіжо спилених дерев породи «Дуб», «Ясен», «Черешня», які поміщено до трьох поліпропіленових мішків білого кольору, шляхом заборони будь-кому права на їх відчуження, розпорядження та користування, до прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню.

В решті вимог клопотання - відмовити

Ухвала про арешт майна виконується слідчим негайно.

Ухвала діє до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Ухвала слідчого судді згідно з п. 9 ч. 1 ст.309 КПК України, може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Час та дата проголошення повного тексу ухвали судом 13 вересня 2023 року о 13 год.05 хв.

Слідчий суддя: ОСОБА_1