Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/2755/21
Провадження № 1-кп/935/78/23
У Х В А Л А

Іменем України

13 червня 2023 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Коростишеві кримінальне провадження стосовно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального проступку за ч.1 ст.309 КК України, кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України,

встановив:

У провадженні Коростишівського районного суду Житомирської області перебуває зазначене кримінальне провадження. Ухвалою суду від 22.05.2023 обвинуваченому продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 20.07.2023

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому тримання під вартою, оскільки ризики, передбачені ст.177 КПК України продовжують існувати, зокрема, вчинення умисного тяжкого злочину, міра покарання за який передбачає позбавлення волі на строк від семи до десяти років; відсутність утриманців та міцних соціальних зв`язків. На думку прокурора обвинувачений може становити небезпеку для суспільства, вчинивши новий злочин, а також переховуватись від суду, перешкоджати встановленню істини у справі.

Крім того, прокурор наголосив, що оскільки на час закінчення строку дії запобіжного заходу, а саме 20.07.2023, головуючий суддя перебуватиме у щорічній відпустці, клопотання про продовження строку запобіжного заходу подано ним раніше.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 заперечили щодо заявленого клопотання, просять обрати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши клопотання про продовження строку тримання під вартою, суд дійшов такого висновку.

Ухвалою Коростишівського районного суду Житомирської області від 22.05.2023 обвинуваченому продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою включно до 20.07.2023, проте, оскільки з 19.06.2023 головуючий суддя вибуває у щорічну відпустку, дане клопотання прокурора доцільно розглянути у судовому засіданні 13.06.2023.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України суд першої інстанції зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Цією ж нормою на суд покладено такий самий обов`язок, а саме повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, у разі якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

За ч.ч. 1, 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вирішуючи питання щодо продовження раніше обраного запобіжного заходу судом враховуються також обставини, передбачені ст.178 КПК України, а саме: тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 та дані, які його характеризують і можуть свідчити на користь збільшення або зменшення ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

Відповідно до усталеної практики національних судів та Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним, тому може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.

Розглядаючи можливість застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 альтернативного запобіжного заходу, суд враховує:

- дані про особу обвинуваченого ОСОБА_4 , який раніше не судимий, відповідно до положень ст. 89 КК України, має постійне місце проживання, не працює, утриманців не має, не одружений;

- суспільну небезпеку кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_4 , один з яких є тяжким злочином, покарання за який передбачає позбавлення волі на строк від семи до десяти років;

- високу ймовірність ухилення обвинуваченого ОСОБА_4 від суду та можливість перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, наприклад, неявкою у судові засідання.

При цьому, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому, у випадку визнання його винуватим, не є ризиком, передбаченим ст.177 КПК України, однак, є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів, що відповідає нормам національного законодавства, зокрема п.2 ч.1 ст.178 КПК України.

У разі обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, існує висока ймовірність переховування його від суду, а також, можливість залишення території України, враховуючи при цьому введення на території України воєнного стану, адже, очевидно, що в умовах, які існують в Україні, викликаних безпрецедентною військовою агресією РФ проти України, в обвинуваченого збільшуються можливості для ухилення від суду.

Крім того, судовий розгляд продовжується, учасники судового провадження у повному обсязі не допитані, а разом з тим, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу та не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч.4 ст.95 КПК України), а тому існує висока ймовірність незаконного впливу з боку обвинуваченого на потерпілого, який є його близьким родичем, та свідків, враховуючи, що учасники кримінального провадження проживають в одному населеному пункті.

Суд встановив, що процесуальні ризики, передбачені ст.177 КПК України, не зменшилися, а стримуючи фактори недостатні, тому тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою є обгрунтованим. Обвинувачений не має міцних соціальних зв`язків, відсутні законні джерела доходу, існують обґрунтовані ризики щодо негативної поведінки обвинуваченого у суспільстві, можливість перешкодити кримінальному провадженню .

Інформацією щодо незадовільного стану здоров`я та обґрунтованої неможливості подальшого тримання обвинуваченого під вартою суд не володіє.

Віднопідно до п.2 ч.1 ст.183 КПК України суд не визначає розміру застави.

Вимогами ст.197 КПК України передбачено, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про триманння під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

На підставі викладеного, керуючись ст.177,178,314,331 КПК України, суд

постановив:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою на 60 днів, тобто до 11.08.2023 включно.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1