Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/4679/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 травня 2023 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000054, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, у якому просить накласти арешт на майно, вилучене в рамках кримінального провадження №0000054 від 15.03.2023 в ході проведення обшуку у житловому будинку за адресою АДРЕСА_1 , а саме на пошкоджений мобільний телефон марки «ZTE», синього кольору з IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , SN: НОМЕР_3 , та сім-картку з абонентським номером НОМЕР_4 . Клопотання обґрунтоване тим, що наведені у ньому речі є предметами вчинення кримінального правопорушення, визнані речовими доказами та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З метою забезпечення арешту майна прокурор просив проводити розгляд клопотання без повідомлення власника майна, щодо якого подане клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Із урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для розгляду клопотання за відсутності власника майна, з метою забезпечення арешту майна.

У судове засідання прокурор не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі, у якому клопотання підтримав.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України його неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання, а тому слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд клопотання без участі прокурора та з урахуванням ч.4 ст. 107 КПК України без фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів фіксування кримінального провадження.

Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали, що обґрунтовують клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню із наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадках, передбачених пунктами 1-2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу та підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України відповідно.

Згідно із ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається із клопотання та доданих до нього документів, 15.03.2023 слідчим СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_4 внесено відомості до ЄРДР за №0000054 та розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням перевіряються факти розтрати матеріальних ресурсів службовими особами Державного підприємства «Класифікаційне товариство регістр судноплавства України», а саме пального, призначеного для державних цілей.

Встановлено, що в період з 2021 по 2023 роки ДП «КТ Регістр судноплавства України» проведено публічні закупівлі бензину А-95, А-92 на пластикових смарт-картах (ID UA-2021-10-22-003184-a та UA-2023-02-28-008847-a) на загальну суму близько 3 млн. грн. Переможцем вказаних публічних закупівель визначено ТОВ «С Кард Сервіс» (), з яким укладено відповідні договори на постачання палива.

На виконання доручення прокурора працівниками Головного управління з протидії системним загрозам управлінню державою ДЗНД СБ України встановлено адреси, на яких можуть знаходитись предмети та документи, які мають значення для встановлення істини по кримінальному провадженню.

26.04.2023 на підставі ухвали слідчого судді проведено обшук за адресою АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено пошкоджений мобільний телефон марки «ZTE», синього кольору з IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , SN: НОМЕР_3 , та сім-картку з абонентським номером: НОМЕР_4 , які були поміщені до спеціального пакету № NPU 1409959.

Постановою слідчого СВ Подільського УП ГУНП в М. Києві ОСОБА_4 від 27.04.2023 вказане майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Таким чином, вказаний мобільний телефон із сім-карткою є предметами, на яких могли зберегтись сліди вчинення кримінального правопорушення та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим слідчий суддя має достатні підстави вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім того, є достатні підстави вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, що є належною правовою підставою для арешту вказаного майна.

На підставі наведеного, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження майна, яке було виявлене та вилучене під час проведення обшуку в рамках кримінального провадження №0000054 від 15.03.2023, а також збереження його як речових доказів, слідчий суддя вважає вірним застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, який суттєво не позначиться на інтересах підозрюваного та інтересах інших осіб, із встановленням заборони розпоряджатись (вчиняти будь-які дії, спрямовані на відчуження майна) та користуватись вказаним майном задля забезпечення можливості органам досудового розслідування провести необхідний комплекс розшукових, слідчих та процесуальних дій з метою виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170, 173, 175, 370 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000054, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене в рамках кримінального провадження №0000054 від 15.03.2023 в ході проведення обшуку у житловому будинку за адресою АДРЕСА_1 , а саме на пошкоджений мобільний телефон марки «ZTE», синього кольору з IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , SN: НОМЕР_3 та сім-картку з абонентським номером НОМЕР_4 , які поміщені до спеціального пакету № NPU 1409959, із встановленням заборони розпоряджатись (вчиняти будь-які дії, спрямовані на відчуження майна) та користуватись вказаним майном.

Відповідно до ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що згідно із частин 1-2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1