Справа №463/8277/23
Провадження №1-кс/463/6921/23
У Х В А Л А

про повернення клопотання про арешт майна

02 жовтня 2023 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , представника власника майна ОСОБА_5 , розглянувши клопотання т.в.о. керівника Відділу детективів із захисту фінансів у фіскальній сфері Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у Львівській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Львівської обласної прокуратури ОСОБА_6 , про арешт майна,-

встановив:

слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді Личаківського районного суду м.Львова з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене під час обшуку складського приміщення №10А за адресою: АДРЕСА_1 , (яке розміщене на земельній ділянці з кадастровим номером №:03:003:0276) та використовується ФОП ОСОБА_7 .

В судовому засіданні представник власника майна заявив клопотання про повернення з урахуванням вимог ст.64-2, 172 КПК України клопотання про арешт майна прокурору, оскільки правом звернення до слідчого судді із таким клопотанням наділений саме прокурор, в той час як таке складене детективом за погодженням з прокурором.

Прокурор та слідчий проти повернення клопотання заперечили з тих підстав, що ст.171 КПК України передбачено право звернення із клопотанням про арешт майна прокурора та слідчого за погодженням з прокурором.

Заслухавши пояснення прокурора та слідчого, представника власника майна, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, слідчий суддя встановив наступне.

Згідно з ч.1 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

При цьому, відповідно до ч.1, 2 ст.64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Разом з тим, всупереч вказаним вимогам, із клопотанням про накладення арешту на майно третьої особи звернувся Т.в.о. керівника Відділу детективів із захисту фінансів у фіскальній сфері Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у Львівській області за погодженням з прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами БЕБ України Львівської обласної прокуратури, а не сам прокурор.

Згідно з ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Враховуючи наведене, оскільки слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт майна не відповідає вимогам ст.64-2, 171 КПК України, а тому таке слід повернути прокурору, встановивши строк сімдесят дві години з дня проголошення ухвали для усунення вказаних недоліків.

Керуючись вимогами ст.64-2, 170-173, 376, 309, 395 КПК України, -

постановив:

клопотання т.в.о. керівника Відділу детективів із захисту фінансів у фіскальній сфері Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у Львівській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Львівської обласної прокуратури ОСОБА_6 , про арешт майна, повернути прокурору, встановивши строк сімдесят дві години з дня проголошення ухвали для усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Суддя ОСОБА_1