Провадження № 1-кс/761/160/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві заяву адвоката ОСОБА_4 в інтересах підозрюваної ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.343, ч.2 ст.342 КК України, про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 від участі у розгляді клопотання про встановлення строків для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000493 від 23 травня 2020 року, -

В С Т А Н О В И В :

В листопаді 2022 року після проведення автоматичного розподілу в провадження слідчого судді ОСОБА_1 надійшло вказане клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління Головного управління Національної поліції у м.Києві ОСОБА_6 про встановлення строків для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000493 від 23 травня 2020 року підозрюваної ОСОБА_5 .

До початку розгляду вказаного клопотання по суті адвокатом ОСОБА_4 11.05.2023 року було заявлено відвід слідчому судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 від участі у розгляді клопотання про встановлення строків для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування на підставі п.3 ч.1 ст.75 КПК України.

Заява мотивована тим, що суддею було порушено вимоги законодавства і розпочато розгляд клопотання слідчого за відсутності належного повідомлення підозрюваної та захисників, чим проявлено неупередженість в даному питанні.

Прокурор в судовому засіданні заперечував про задоволення заяви про відвід, оскільки вона є безпідставною та направлена на затягування розгляду клопотання по суті.

Вирішуючи вказану заяву про відвід слід зазначити наступне.

КПК містить перелік обставини (підстав), що виключають участь слідчого судді в кримінальному провадженні (ст. 75 КПК).

За цими підставами слідчому судді може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні (ч. 2 ст. 80 КПК).

У разі задоволення заяви про відвід (самовідвід) слідчого судді кримінальне провадження передається на розгляд іншому слідчому судді (ч. 1 ст. 82 КПК).

Якщо повторно заявлений відвід має ознаки зловживання правом на відвід з метою затягування кримінального провадження, суд, який здійснює провадження, має право залишити таку заяву без розгляду (ч. 4 ст. 81 КПК).

Як відомо сторонам, то під час розгляду вказаного клопотання стороною захисту 02.03.2023 року вже було заявлено слідчому судді ОСОБА_1 відвід у зв`язку з тим, що він розпочав розгляд клопотання за відсутності належного повідомлення відсутніх учасників, чим проявив свою упередженість в даному питанні. Вказана заява у відповідності до вимог ч.1 ст.81 КПК України була передана на розгляд іншого судді, який ухвалою від 10.04.2023 року відмовив у задоволенні вказаного відводу.

Отже, оскільки під час розгляду вказаного клопотання стороною захисту підозрюваної ОСОБА_5 вже було заявлено відвід слідчому судді ОСОБА_1 (заява адвоката ОСОБА_4 від 02.03.2023 року), то подану сьогодні 11.05.2023 року заяву цим же адвокатом слідчий суддя оцінює як повторно заявлений відвід, у тому значенні, яке випливає з ч. 4 ст. 81 КПК.

Розв`язуючи питання, чи має зазначений відвід ознаки зловживання правом, слідчий суддя зазначає про таке. КПК не містить окремого положення, яке б містило визначення зловживання процесуальними правами. Водночас, як неодноразово наголошував у своїх рішеннях Верховний Суд, заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі види судочинства (ухвала від 07.02.2022 у справі № 266/108/22, від 07.11.2022 у справі № 757/9655/22-к, та ін.).

У постанові Вищого спеціалізованого суду України від 17.10.2014 № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» зазначається, що оцінюючи поведінку учасників кримінального провадження, слід враховувати існування випадків зловживання процесуальними правами. Водночас слід враховувати, що використання процесуальних прав, зокрема, заявлення клопотань, скарг, не може розцінюватися як перешкоджання здійсненню провадження, за винятком випадків, коли йдеться про зловживання правом.

Заборона зловживання правами закріплена у ст. 17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція). У розвиток цієї загальної заборони у ст. 35 Конвенції наводяться критерії прийнятності, серед яких зловживання правом на подання заяви до ЄСПЛ є самостійною підставою для визнання неприйнятною індивідуальної заяви. Як наслідок - позбавлення суб`єктивного права на звернення до ЄСПЛ, що певним чином є заходом відповідальності заявника. У свою чергу, критерії зловживання правом визначаються не в Конвенції, а в рішеннях ЄСПЛ. Встановлення наявності зловживання правом ЄСПЛ в кожному конкретному випадку вирішує виходячи із прецедентів, які загалом сформували систему випадків зловживання правом.

З урахуванням можливості використання практики ЄСПЛ як джерела права в Україні, вважаю, що такі підходи у питанні протидії процесуальним зловживанням мають бути сприйняті і у судовій практиці України.

Як свідчить відповідна судова практика, серед найпоширеніших видів зловживань учасниками кримінального провадження своїми процесуальними правами є дії, що полягають у повторному поданні заяви про відвід за відсутності інших підстав або нових обставин чи доказів щодо упередженості судді (рішення Верховного Суду: від 06.12.2021 у справі № 756/4855/17; від 14.12.2022 у справі № 127/9564/17; від 24.11.2020 у справі № 127/2318/18; від 06.11.2019 у справі № 300/474/17).

Обидві, згадані вище, заяви про відвід, подані стороною захисту підозрюваної ОСОБА_5 , були обґрунтовані тим, що слідчий суддя ОСОБА_1 розпочав розгляд клопотання за відсутності належного повідомлення відсутніх учасників, чим проявив свою упередженість в даному питанні. Тобто, такі заяви фактично зводяться до незгоди з процесуальними рішеннями слідчого судді.

На переконання слідчого судді відповідні підстави, незважаючи на посилання адвоката на різні пункти ч.1 ст.75 КПК України, для відводу є тотожними та зводяться до незгоди сторони захисту з процесуальними рішеннями слідчого судді щодо розгляду клопотання за відсутності належного повідомлення відсутніх учасників.

За таких обставин, повторно заявлений адвокатом ОСОБА_4 11.05.23 відвід слідчому судді під час розгляду клопотання про встановлення строків для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000493 не містить інших обставин, які б вказували на існування підстав для відводу слідчого судді ОСОБА_1 , а отже має ознаки зловживання правом на відвід з метою затягування розгляду вказаного клопотання.

Згідно з вищенаведеними положеннями КПК, якщо повторно заявлений відвід має ознаки зловживання правом на відвід з метою затягування кримінального провадження, суд, який здійснює провадження, має право залишити таку заяву без розгляду (ч. 4 ст. 81 КПК).

Керуючись ст. ст. 75, 80, 81, 85, 309 КПК України, слідчий судя, -

УХВАЛИВ:

заяву адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 від участі у розгляді клопотання про встановлення строків для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000493 від 23 травня 2020 року, - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та у відповідності до вимог ст..309 КПК України окремому оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1