465/1001/23
1-кс/465/737/23
У Х В А Л А

Іменем України

25.05.2023 року м. Львів

Слідчий суддя Франківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 з участю

секретаря судових засідань: ОСОБА_2 ,

прокурора: ОСОБА_3 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000098 від 03.02.2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1,2 ст. 255, ч. 3 ст. 27 ч. 4 ст.28 ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 5 ст. 361, ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 5 ст. 361 КК України, про арешт майна,

встановив:

Слідчий СВ ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Франківського районного суду м. Львова з клопотанням, погодженим з прокурором Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_3 , про арешт майна.

Клопотання мотивує тим, що слідчим відділом ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000098 від 03.02.2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1,2 ст. 255, ч. 3 ст. 27 ч. 4 ст.28 ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 5 ст. 361, ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 5 ст. 361 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, ОСОБА_5 , маючи умисел на отримання прибутку, разом з іншими особами, на засадах анонімності, діючи умисно, із корисливою метою, у період дії воєнного стану на території України організували здійснення несанкціонованого втручання в роботу інформаційних (автоматизованих), інформаційно-комунікаційних систем, електронних комунікаційних мереж, в результаті чого незаконним шляхом заволодівали грошовими коштами потерпілих.

З цією метою, ОСОБА_5 , розуміючи протиправний характер своїх дій та неможливість досягнення мети щодо вчинення злочинів проти власності, у сфері використання електронно-обчислювальних машин (комп`ютерів), систем та комп`ютерних мереж та проти громадської безпеки самостійно, маючи намір створити стійке ієрархічне об`єднання з метою вчинення особливо тяжких злочинів у сфері несанкціонованого втручання в роботу інформаційних (автоматизованих) систем та заволодіння грошовими коштами громадян, у невстановлений час, але не пізніше лютого місяця 2023 року, вирішив залучити осіб, що мають достатні знання та навики для виконання розробленого ним злочинного плану, зокрема, як співорганізатора, залучив ОСОБА_6 , на прізвисько у злочинній організації «Шева», та який погодився виконувати функції керівника злочинної організації та співорганізатора злочинів, забезпечувати злочинну організацію знаряддями вчинення злочинів та здійснювати контроль за вчиненням кримінальних правопорушень.

Крім цього, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , у різний час, але не пізніше лютого 2023 року залучили до протиправної діяльності ОСОБА_7 , який виконував роль пособника, ОСОБА_8 , на прізвисько « ОСОБА_9 », який виконував роль пособника, ОСОБА_10 , на прізвисько « ОСОБА_11 », який виконував роль пособника та виконавця, ОСОБА_12 на прізвисько « ОСОБА_13 » які виконував роль пособника, ОСОБА_14 та ОСОБА_15 на прізвисько « ОСОБА_16 », які виконували функції виконавців злочинів, а також інших невстановлених осіб, що виконували функції виконавців та пособників.

Так, вищевказані особи умисно і добровільно, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, усвідомлюючи протиправність пропозиції ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , вступили з ними у злочинну змову на спільну реалізацію протиправних намірів, та усвідомлюючи наслідки своїх суспільно-небезпечних дій, зорганізувалися в стійке ієрархічне об`єднання для вчинення особливо тяжких злочинів у сфері несанкціонованого втручання в роботу інформаційних (автоматизованих) систем та заволодіння грошовими коштами громадян, добровільно підпорядкувавшись вказівкам керівників злочинної організації щодо виконання складеним ними планами вчинення злочинів та способам їх приховування, відомих всім учасникам організації, з розподілом функцій кожного учасника, спрямованих на реалізацію цих планів.

При цьому, для забезпечення стабільності та безпеки функціонування вказаної злочинної організації, під час підбору вказаних осіб враховувалися їх особисті якості, навички та вміння працювати з комп`ютерною технікою та досвід роботи з інформаційними технологіями, здатність до підпорядкування та організації діяльності інших осіб, схильність до вчинення правопорушень та до безумовного підпорядкування керівникам злочинної організації.

Для безпечної та анонімної комунікації усіх причетних осіб між собою, у тому числі для обговорення деталей протиправної діяльності, учасники злочинної організації використовували месенджери такі як «Viber», «Telegram» та інші.

В подальшому, невстановлена досудовим розслідуванням особа створила веб-ресурси, в яких були спеціальні поля для введення особистої інформації по банківських рахунках потерпілих та такі, що копіюють зміст та зовнішній вигляд офіційних веб-сайтів банківських установ, в яких у потерпілих можуть знаходитись рахунки з грошовими коштами.

Окрім цього, з метою реалізації єдиного плану злочинної організації, спрямованого на заволодіння грошовими коштами громадян за вказівкою

ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , здійснював пошук соціальних мереж в мережі інтернет, за допомогою яких здійснювалось розсилання текстових повідомлень із пропозицією отримати різного роду виплати та грошові допомоги з посиланнями на підроблені (схожі на оригінальні) сайти банківських установ та інші, з метою змусити осіб, щоб вони повірили у справжність таких повідомлень, внести у відповідні поля (графи) свої персональні дані та паролі, з метою подальшого отримання доступу до банківських рахунків таких осіб та заволодіння їх грошовими коштами.

З метою реалізації свого злочинного умислу, за вказівкою керівника злочинної організації ОСОБА_5 , невідома особа з числа учасників злочинної організації створила ряд веб-ресурсів, що копіювали зовнішній вигляд та зміст веб-сайтів банківських установ, щоб користувачі, повірили у їх справжність, вводили свої персональні дані, логіни, номери банківських карт та паролі, зокрема: https://next24.vyplatanovavsim.online/, https://next/privat24.ua, http://raif.ukr-next.com, http://oschad.ukr-next.com, http://abank.ukr-next.com, ІНФОРМАЦІЯ_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 ІНФОРМАЦІЯ_4 ІНФОРМАЦІЯ_5 ІНФОРМАЦІЯ_6 ІНФОРМАЦІЯ_7 ІНФОРМАЦІЯ_8

При створенні вказаних веб-сайтів, вказана невідома особа оформлювала їх стартові сторінки та головні розділи таким чином, щоб вони імітували офіційні урядові та банківські веб-сайти України, пропонуючи громадянам України та особам, які постраждали внаслідок військових дій на території України та мали статус на отримання грошової допомоги.

На вказаних веб-ресурсах розміщені відповідні поля (графи) для проходження процедури авторизації користувачів, необхідної для отримання виплат, під час якої користувачам пропонується ввести особисті дані, а саме: , номера банківських карток, CVV-коди та коди захисту у вигляді логіна та пароля до веб-банкінгу користувача послуг.

Після того, як користувачі вводили всі необхідні дані та проходили процедуру авторизації на вказаних сайтах, отримані дані за допомогою спеціальної програми-бота у месенджері «Telegram» передаються на чати у вказаному месенджері.

При цьому, ОСОБА_12 , виконуючи роль пособника у вчиненні злочинів, у складі злочинної організації, з метою реалізації спільного плану щодо заволодіння коштами громадян та отримання доступу до банківських рахунків громадян, вів переписку з особами, які, будучи введені в оману, ввели свої дані для входу в обліковий запис онлайн банкінгу на сайті, що зовнішньо схожий на справжній сайт банку та який попередньо створений учасниками злочинної організації та переконував їх переслати код, який підтверджував авторизацію на сайті банку.

Окрім цього, з метою реалізації єдиного злочинного плану злочинної організації, спрямованого на заволодіння грошовими коштами громадян, за вказівкою ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , здійснив пошук серверів онлайн-розсилок смс-повідомлень, за допомогою яких здійснювалась розсилання смс-повідомлень на мобільні пристрої громадян України із пропозицією отримати різного роду виплати та грошові допомоги та посиланнями на підроблені (схожі на оригінальні) сайти банківських установ, а також забезпечив розсилання рекламних оголошень такого ж змісту у соціальних мережах, з метою змусити осіб, що повірили у справжність таких повідомлень внести у відповідні поля (графи) свої персональні дані та паролі, з метою подальшого отримання доступу до банківських рахунків таких осіб та заволодіння їх грошовими коштами.

В свою чергу, з метою доведення злочину до кінця, ОСОБА_6 , виконуючи роль співорганізатора злочинів, після отримання у вищеописаний спосіб доступу до особистих даних потенційних потерпілих, здійснював вхід в облікові записи на сайтах банківських установ, використовуючи особисті логіни та паролі громадян, після чого проводив заміну мобільного телефону в обліковому записі та прив`язував банківську карту до облікових записів у «FISHKA-PAY».

Окрім, цього ОСОБА_8 , з метою доведення злочину до кінця, виконуючи роль пособника після отримання у вищеописаний спосіб доступу до особистих даних потенційних потерпілих, здійснював вхід в облікові записи на сайтах банківських установ, використовуючи особисті логіни та паролі громадян, після чого проводив заміну мобільного телефону в обліковому записі, з метою виведення грошових коштів громадян.

В подальшому, за вказівкою ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , ОСОБА_10 ОСОБА_14 та ОСОБА_15 підшукували клієнтів для заправки автомобілів паливо-мастильними матеріалами за заниженими ринковими цінами з метою виведення та отримання грошових коштів здобутих злочинним шляхом у потерпілих осіб з облікових записів «FISHKA-PAY».

Отримані грошові кошти від осіб, які скористалися послугами фігурантів, ОСОБА_10 зберігав їх за своїм місцем проживанням та, в подальшому, передавав ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , також вів чорнові записи щодо об`єму проданого товару та кінцевого заробітку з метою звітування керівникам організації.

Будучи розпорядником грошових коштів, здобутих злочинним шляхом, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 здійснювали їх розподілення між всіма учасниками злочинної організації.

З метою забезпечення існування та функціонування угрупування ОСОБА_5 та ОСОБА_6 розробили єдиний план злочинних дій з розподілом функцій кожного з учасників злочинної організації, правила поведінки, підзвітності організаторам за виконану роботу та конспірації.

Відповідно до розробленого плану, завдань і мети існування злочинної організації, було налагоджено створення веб-сайтів, що копіювали зовнішній вигляд справжніх сайтів банківських установ, підшукування соціальних мереж розсилки текстових повідомлень, створення телеграм ботів для подальшої оптимізації отриманої інформації, спрямованої на заволодіння грошовими коштами громадян по всій території України, з метою незаконного збагачення учасників групи.

Створена на тривалий період часу ОСОБА_5 та ОСОБА_6 злочинна організація характеризувалася наступними ознаками:

стабільністю і згуртованістю свого складу;

розробкою та узгодженням планів і методів вчинення злочинів, пов`язаних із заволодіння коштами з використанням несанкціонованого втручання в роботу інформаційних (автоматизованих), електронних комунікаційних, інформаційно-комунікаційних систем;

наявністю загальновизначених правил поведінки;

домовленістю та готовністю до вчинення злочинів всіма членами злочинної організації у будь-який час;

розподілом грошових коштів, отриманих від злочинної діяльності між всіма її учасниками;

чіткою ієрархією.

ОСОБА_5 маючи авторитет серед учасників злочинної групи, визначив собі роль керівника вказаною злочинною організацією.

Дисциплінованість учасників злочинної організації підтримувалася її ієрархічністю, тобто свідомим і беззаперечним виконанням вказівок ОСОБА_5 , як її керівника та чітким розподілом ролей між учасниками даної організації.

В залежності від наявності особистих якостей членів злочинної організації, навичок роботи з комп`ютерними системами та досвід праці в ІТ сфері, керівником злочинної організації була організована чітка ієрархія серед учасників злочинної організації та розподілені функції між ними.

Зокрема, ОСОБА_5 , як організатор злочинної організації, виконував наступні функції:

з метою вчинення тяжких та особливо тяжких злочинів спрямованих на заволодіння коштами громадян за допомогою електронно-обчислювальної техніки, спільно з ОСОБА_6 , створили та очолили злочинну організацію, до складу якої увійшли ОСОБА_10 , ОСОБА_12 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_14 , та ОСОБА_15 та інші невстановлені особи;

здійснював загальне керівництво та координацію діями всіх учасників злочинної організації;

знаходив осіб, що за своїми навиками та досвідом роботи могли вчиняти вищевказані злочини;

спільно з іншими учасниками організації розробляв плани вчинення злочинів, координував їх дії під час готування та вчинення кримінальних правопорушень;

розподіляв ролі між усіма учасниками злочинної організації;

встановлював загально-визначені правила поведінки та конспірації в організації та забезпечував дотримання їх учасниками;

забезпечував дисципліну та підзвітність учасників злочинної організації;

контролював створення облікових записів в «FISHKA-PAY» за допомогою яких здійснювалась оплата за паливно-мастильні матеріали та виведення грошових коштів заволодівши в ході шахрайський дій з використанням електронно-обчислювальної техніки;

спільно з ОСОБА_6 розподіляв, отримані від вчинення протиправної діяльності, грошові кошти між учасниками організації.

У визначеній ОСОБА_5 , ієрархічній побудові вказаної злочинної організації, з метою ефективності її функціонування, останній виділив у ній керівну ланку, в яку увійшов він та ОСОБА_6 .

В подальшому, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 спільно розділили між іншим учасниками створеної ними злочинної організації, ролі, спрямовані на заволодіння грошовими коштами громадян шахрайським способом під виглядом надання державної допомоги у грошовій формі.

Зокрема, ОСОБА_6 , як співорганізатор, керівник та виконавець у створеній спільно із ОСОБА_5 злочинній організації, займаючи керівну роль у ній відносно інших учасників злочинного об`єднання, виконував наступні функції:

приймав участь в розроблені планів злочинних дій;

приймав безпосередню участь у вчинюваних злочинною організацією злочинах;

контролював створення облікових записів в «FISHKA-PAY» за допомогою яких здійснювалась оплата за паливно-мастильні матеріали та виведення грошових коштів заволодівши в ході шахрайський дій з використанням електронно-обчислювальної техніки;

приймав участь в розроблені планів злочинних дій, постійно розробляв та вдосконалював методи конспірації злочинної діяльності, доводив їх до виконавців;

після отримання доступу до особистих даних потенційних потерпілих, здійснював вхід в облікові записи на сайтах банківських установ, використовуючи особисті логіни та паролі громадян, після чого проводив заміну мобільного телефону в обліковому записі та прив`язував банківську карту до облікових записів у «FISHKA-PAY».

ОСОБА_10 , як учасник злочинної організації, виконував функції пособника та виконавця, а саме:

за вказівкою організаторів, підшукував клієнтів для заправки автомобілів паливо-мастильними матеріалами за заниженими ринковими цінами, з метою виведення та отримання грошових коштів, здобутих злочинним шляхом у потерпілих осіб з облікових записів «FISHKA-PAY»;

за вказівкою організаторів, здійснював оплату за заправку автомобілів паливо-мастильними матеріалами з рахунків осіб, доступом до яких попередньо заволоділи учасники злочинної організації, з метою виведення та отримання грошових коштів, здобутих злочинним шляхом з облікових записів «FISHKA-PAY»;

за вказівкою організаторів, підшукував способи виведення грошових коштів осіб, до облікових записів на онлайн банкінгу яких учасники злочинної організації отримали доступ;

за вказівкою організаторів, зберігав грошові кошти здобуті злочинним шляхом в себе за місцем проживання, а в подальшому передавав останнім.

ОСОБА_15 , як учасник злочинної організації, виконував функції пособника та виконавця:

за вказівкою організаторів, підшукував клієнтів для заправки автомобілів паливо-мастильними матеріалами за заниженими ринковими цінами з метою виведення та отримання грошових коштів здобутих злочинним шляхом у потерпілих осіб з облікових записів «FISHKA-PAY».

за вказівкою організаторів, маючи доступ до облікових записів «FISHKA-PAY», де були прив`язані банківські рахунки осіб, до рахунків яких попередньо отримали доступ учасники злочинної організації, здійснював оплату за пальне на АЗС ОККО по QR-коду, які надавали у вигляді фотографії йому ОСОБА_10

за вказівкою організаторів, підшукував та купував знаряддя вчинення злочинів, у тому числі сім-карти операторів зв`язку для подальшої переприв`язки фінансових номерів в облікових записах користувачів онлайн банкінгу на сайтах банківських установ та листування з ними.

ОСОБА_12 , як учасник злочинної організації, виконував функції пособника:

за вказівкою організатор, надавав доступ до облікових записів «FISHKA-PAY» ОСОБА_10 , ОСОБА_15 та ОСОБА_14 та іншим учасникам злочинної групи

вів переписку з особами, які, будучи введені в оману, надали свої дані для входу в обліковий запис онлайн банкінгу на сайті, що зовнішньо схожий на справжній сайт банку та який попередньо створений учасниками злочинної організації та переконував їх переслати код, який підтверджував авторизацію на сайті банку.

ОСОБА_14 , як учасник злочинної організації, виконував функції виконавця, а саме:

за вказівкою організаторів, підшукував клієнтів для заправки автомобілів паливо-мастильними матеріалами за заниженими ринковими цінами з метою виведення та отримання грошових коштів здобутих злочинним шляхом у потерпілих осіб з облікових записів «FISHKA-PAY».

ОСОБА_7 , як учасник злочинної організації, виконував функції пособника, а саме:

за вказівкою організаторів, здійснював пошук сервісів онлайн-розсилок смс-повідомлень, за допомогою яких здійснювалось розсилання смс-повідомлень на мобільні пристрої громадян України із посиланням на створені ними веб-сайти, що схожі з оригінальними сайтами банківських та інших установ.

за вказівкою організаторів, здійснював реєстрацію облікових записів на сервісах онлайн-розсилок смс-повідомлень, за допомогою яких в подальшому здійснювалось розсилання смс-повідомлень на мобільні пристрої громадян України із посиланням на створені ними веб-сайти, що схожі з оригінальними сайтами банківських та інших установ.

ОСОБА_8 , як учасник злочинної організації, виконував функції пособника, а саме:

після отримання доступу до особистих даних потенційних потерпілих, здійснював вхід в облікові записи на сайтах банківських установ, використовуючи особисті логіни та паролі громадян, після чого проводив заміну мобільного телефону в обліковому записі з метою виведення грошових коштів громадян.

Таким чином, як зазначено у клопотанні слідчого, вказані обставини свідчать про те, що ОСОБА_8 , з невстановленого досудовим розслідуванням часу, але не пізніше лютого 2023 року, брав участь у внутрішньо та зовнішньо стійкому ієрархічному об`єднанні (злочинній організації) яку створили ОСОБА_5 та здійснював її керівництво спільно із ОСОБА_6 до якої також входили: ОСОБА_10 , ОСОБА_15 ОСОБА_14 , ОСОБА_12 , ОСОБА_7 та інші невстановлені особи, які діючи умисно, із корисливих мотивів, попередньо зорганізувались для вчинення особливо тяжких злочинів, спрямованих на заволодіння коштами громадян шляхом обману з використанням електронно-обчислювальної техніки та несанкціоноване втручання в роботу інформаційних (автоматизованих) систем банківських установ.

Таким чином, ОСОБА_8 підозрюється в участі в злочинній організації, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 255 КК України.

20 травня 2023 року, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , уродженцю м. Кривий Ріг Дніпропетровської обл., зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , громадянину України, який не є депутатом, адвокатом, нотаріусом, раніше не судимому, повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 255 КК України.

З метою забезпечення можливості конфіскації майна, відповідно до вчинених злочинів, передбачених ч. 2 ст. 255 КК України, враховуючи наявність обґрунтованої підозри, пред`явленої ОСОБА_8 , у його вчиненні, існує необхідність у вжитті заходу забезпечення кримінального провадження, а саме арешту нерухомого майна підозрюваного, оскільки такий ступінь втручання у права і свободи особи, як обмеження права приватної власності, є необхідним з метою виконано завдання кримінального процесу, а саме конфіскації майна.

Підозрюваний ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , (ІПН НОМЕР_1 ) у своїй злочинній діяльності може користуватися послугами АТ КБ «ПриватБанк», АТ «Ощадбанк», АТ «Універсал Банк», АТ «Райффайзен Банк Аваль», АТ «Сенс Банк», АТ «Таскомбанк», ТВО «Спортбенк», а відтак, з урахуванням що вчинено тяжке кримінальне правопорушення, а кошти, які знаходяться на рахунках зазначених банківських установ, набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, виникла необхідність у накладенні арешту на видаткову частину рахунків відкритих у АТ КБ «ПриватБанк» (, МФО 305299), АТ «Ощадбанк» (), АТ «Універсал Банк» (), АТ «Райффайзен Банк Аваль» (), АТ «Сенс Банк» ЄДРПОУ (23494714), АТ «Таскомбанк» КОД ЄДРПОУ (09806443), ТВО «Спортбенк» - код ЄДРПОУ (43392268) по яких здійснюються розрахунково-касові операції за допомогою електронних платіжних засобів банківських платіжних карток, які видані на ім`я ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_9 (ІПН НОМЕР_1 ).

Слідчий у клопотанні наголошує, що у разі визнання судом ОСОБА_8 винним у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 190 без застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна не можливо досягнути мети вказаного клопотання та кримінального провадження в цілому (в частині конфіскації майна). Та у випадку не накладення арешту на нерухоме майно підозрюваного, останній, розуміючи імовірність такого арешту чи подальшого відчуження судом з метою його конфіскації, може відчужити власне майно на користь інших осіб, наприклад членів сім`ї чи продати іншим особам, таким чином унеможливлюючи арешт такого.

Слідчий у судове засідання не з`явився, належним чином був повідомлений про розгляд справи, що відповідно до положень ч.1 ст.172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно ч.2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна. А тому, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд клопотання про арешт майна у відсутності власників майна, а також їх захисників чи представників, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту такого.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання слідчого підтримав та просив таке задоволити у повному обсязі.

Заслухавши думку прокурора, вивчивши матеріали справи, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого слід задовольнити з наступних підстав.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.40 КПК України слідчий уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій.

Згідно з п.7 ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна. За змістом ч.1 ст.170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно із ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема і арешту майна, можливе лише якщо: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відтак, метою застосування арешту на вказане майно у даному випадку є конфіскація майна.

Вирішення питання про арешт майна, здійснюється відповідно до положень ст. 173 КПК України, яка передбачає наступне.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом 2 ч. 1ст. 170 КПК України.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п. 3, 4 ч. 2 ст. 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 2 ч. 2 ст. 170 КПК України); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

При вирішенні питання про арешт майна суддя враховує в тому числі і розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Положеннями пунктів 1, 3-6 ч.2 ст.173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Із клопотання слідчого вбачається, що він просить накласти арешт на майно із метою забезпечення конфіскації, тобто на підставі п.3 ч.2 ст.170 КПК України.

Слідчим суддею встановлено, що підозрюваний ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , (ІПН НОМЕР_1 ) у своїй злочинній діяльності може користуватися послугами АТ КБ «ПриватБанк», АТ «Ощадбанк», АТ «Універсал Банк», АТ «Райффайзен Банк Аваль», АТ «Сенс Банк», АТ «Таскомбанк», ТВО «Спортбенк», а відтак, з урахуванням що вчинено тяжке кримінальне правопорушення, а кошти, які знаходяться на рахунках зазначених банківських установ, набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, виникла необхідність у накладенні арешту на видаткову частину рахунків відкритих у АТ КБ «ПриватБанк» (, МФО 305299), АТ «Ощадбанк» (), АТ «Універсал Банк» (), АТ «Райффайзен Банк Аваль» (), АТ «Сенс Банк» ЄДРПОУ (23494714), АТ «Таскомбанк» КОД ЄДРПОУ (09806443), ТВО «Спортбенк» - код ЄДРПОУ (43392268) по яких здійснюються розрахунково-касові операції за допомогою електронних платіжних засобів банківських платіжних карток, які видані на ім`я ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_9 (ІПН НОМЕР_1 ).

З метою забезпечення можливості конфіскації майна, відповідно до вчинених злочинів, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 190 КК України, враховуючи наявність обґрунтованої підозри, пред`явленої ОСОБА_8 , у його вчиненні, існує необхідність у вжитті заходу забезпечення кримінального провадження, а саме арешту фінансових рахунків підозрюваного, оскільки такий ступінь втручання у права і свободи особи, як обмеження права приватної власності, є необхідним з метою виконано завдання кримінального процесу, а саме конфіскації майна.

У разі визнання судом ОСОБА_8 винним у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 190 КК України, без застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна не можливо досягнути мети вказаного клопотання та кримінального провадження в цілому (в частині конфіскації майна). Та у випадку не накладення арешту на нерухоме майно підозрюваного, останній, розуміючи імовірність такого арешту чи подальшого відчуження судом з метою його конфіскації, може відчужити власне майно на користь інших осіб, наприклад членів сім`ї чи продати іншим особам, таким чином унеможливлюючи арешт такого.

Частиною 11 ст. 170 КПК України встановлено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

З огляду на вищевикладене, наявні підстави для арешту фінансових рахунків ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , у відповідності до вимог ч.2 ст. 170 КПК України.

Врахувавши правові підстави для арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, адже застосування зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження є виправданим і необхідним у даному кримінальному провадженні, оскільки сприятиме досягненню мети щодо швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, забезпечення збереження цього майна.

Керуючись ст.ст.376, 170-173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання слідчого СВ ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000098 від 03.02.2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1,2 ст. 255, ч. 3 ст. 27 ч. 4 ст.28 ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 5 ст. 361, ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 5 ст. 361 КК України, про арешт майна задоволити.

Накласти арешт на фінансові рахунки ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , ІПН НОМЕР_1 , з метою конфіскації майна у кримінальному провадженні, а саме на:

- на видаткову частину рахунків АТ КБ «ПриватБанк» (, МФО 305299), по яких здійснюються розрахунково-касові операції за допомогою електронних платіжних засобів банківських платіжних карток, які видані на ім`я ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , ІПН НОМЕР_1 ;

- на видаткову частину рахунків АТ «Ощадбанк» (), по яких здійснюються розрахунково-касові операції за допомогою електронних платіжних засобів банківських платіжних карток, які видані на ім`я ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , ІПН НОМЕР_1 ;

- на видаткову частину рахунків АТ «Універсал Банк» (), по яких здійснюються розрахунково-касові операції за допомогою електронних платіжних засобів банківських платіжних карток, які видані на ім`я ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , ІПН НОМЕР_1 ;

- на видаткову частину рахунків ПАТ АТ «Сенс Банк» (), по яких здійснюються розрахунково-касові операції за допомогою електронних платіжних засобів банківських платіжних карток, які видані ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , ІПН НОМЕР_1 ;

- на видаткову частину рахунків АТ «Райффайзен Банк Аваль» (), по яких здійснюються розрахунково-касові операції за допомогою електронних платіжних засобів банківських платіжних карток, які видані ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , ІПН НОМЕР_1 ;

- на видаткову частину рахунків АТ «Таскомбанк» (), по яких здійснюються розрахунково-касові операції за допомогою електронних платіжних засобів банківських платіжних карток, які видані ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , ІПН НОМЕР_1 ;

- на видаткову частину рахунків АТ «Спортбенк» (), по яких здійснюються розрахунково-касові операції за допомогою електронних платіжних засобів банківських платіжних карток, які видані ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , ІПН НОМЕР_1 .

Ухвала підлягає до негайного виконання слідчим, прокурором.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1