Провадження №11-кп/801/708/2023
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 червня 2023 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю:

секретаря ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_6

обвинуваченого в режимі відеоконференції ОСОБА_7

захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Вінниці апеляційну скаргу захисника обвинуваченого ОСОБА_9 - адвоката ОСОБА_8 на ухвалу підготовчого засідання Вінницького міського суду Вінницької області від 29 травня 2023 року в частині застосування заходу забезпечення кримінального провадження - запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Київ, зареєстрованого по АДРЕСА_1 , проживаючого по АДРЕСА_2 , раніше судимого:

-20.04.2011 Білоцерківським міським судом Київської області за ч. 1 ст. 309 КК України до 1 (одного) року обмеження волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з випробуванням на 1 (один) рік;

-19.04.2012 Білоцерківським міським судом Київської області за ч. 2 ст. 309 КК України до 2 (двох) років 3 (трьох) місяців позбавлення волі;

-03.07.2017 Білоцерківським міським судом Київської області за ст. 15 ч. 2, 185 ч. 1 КК України до 2 (двох) місяців арешту;

-30.03.2018 Білоцерківським міським судом Київської області за ст. 15 ч. 2, 185 ч. 2, 309 ч. 1, 70 КК України до 1 (одного) року 6 (шести) місяців позбавлення волі;

-21.07.2021 Вінницьким міським судом Вінницької області за ч. 1 ст. 395 КК України до 3 (трьох) місяців арешту,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,-

Зміст судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини.

Ухвалою підготовчого судового засідання Вінницького міського суду Вінницької області від 29 травня 2023 року з-поміж іншого задоволено клопотання прокурора у кримінальному провадженні - прокурора Вінницької окружної прокуратури ОСОБА_6 про застосування заходу забезпечення кримінального провадження № 0000237, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.04.2023 року за ознаками ч. 4 ст. 186 КК України - запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 .

Застосовано до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується за ч. 4 ст. 186 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесяти) днів до 27 липня 2023 року. одночасно визначено заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 214720 гривень, за умови внесення якої обвинувачений може бути звільнений з-під варти. В разі внесення застави на ОСОБА_7 покладено обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Приймаючи рішення про задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу суд вказав, що прокурором під час розгляду клопотання доведено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема ризиків вчинення нових злочинів, переховування від суду, а також ризик незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, що її подала.

В апеляційній скарзі захисник обвинуваченого ОСОБА_7 - адвокат ОСОБА_8 просить скасувати ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 29.05.2023 в частині запобіжного заходу через істотні порушення кримінального процесуального закону та невідповідність висновків фактичним обставинам провадження. Просить винести своє рішення, яким застосувати до обвинуваченого більш м`який запобіжний захід у виді особистого зобов`язання або домашнього арешту, а у випадку неможливості застосування таких запобіжних заходів визначити мінімальну заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Апеляційна скарга мотивована тим, що під час розгляду клопотання судом в порушення вимог ст. 178 КПК України не надано оцінку усіх обставин, які необхідно враховувати під час вирішення питання про обрання запобіжного заходу. Зокрема, не наведено мотивів на обґрунтування ризиків, які суд вважав доведеними, а також не враховано особу обвинуваченого, який раніше не судимий, має міцні соціальні зв`язки. Також на його думку вина ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого злочину не доведена, злочином майнова шкода не заподіяна. Окремо захисник зазначає про те, що ані йому, ані його підзахисному прокурором не було вручено клопотання про застосування запобіжного заходу.

Позиції учасників судового провадження.

Прокурор ОСОБА_6 заперечила проти задоволення апеляційної скарги захисника обвинуваченого, вважаючи ухвалу суду законною та обґрунтованою.

Обвинувачений ОСОБА_7 та його захисник - адвокат ОСОБА_8 підтримали доводи апеляційної скарги з підстав викладених в ній та просили задовольнити її в повному об`ємі.

Мотиви суду.

Заслухавши доповідача, виступи учасників провадження, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга захисника обвинуваченого не підлягає до задоволення.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим та вмотивованим, тобто ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК України; ухвалене на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до вимог ст. 94 КПК України; з наведенням належних і достатніх мотивів та підстав його ухвалення.

Як убачається з ухвали, судом зазначені вимоги закону дотримано, а висновки про необхідність обрання найсуворішого запобіжного заходу належним чином умотивовано.

Суд вважає такими, що не відповідають фактичним обставинам провадження, доводи апеляційної скарги захисника в частині порушення порядку розгляду клопотання про застосування заходу забезпечення кримінального провадження (запобіжного заходу), яке на думку сторони захисту полягає у неврученні прокурором у належний час відповідного клопотання.

Частиною третьою статті 315 КПК України установлено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

У свою чергу згідно із ч. 2 ст. 184 КПК України копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.

З матеріалів провадження убачається, що 17.05.2023 до Вінницького міського суду надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000273, внесений до ЄРДР 03.04.2023 по обвинуваченню ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Ухвалою суду від 18.05.2023 призначено підготовче судове засідання на 29.05.2023.

Окрім того прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_6 16.05.2023 скеровано до суду клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 .

Цього ж дня копія клопотання вручена захиснику обвинуваченого - адвокату ОСОБА_10 , який на той час здійснював захист ОСОБА_7 (а. п. 14-18), адже захисник ОСОБА_8 почав здійснювати захист останнього відповідно до договору про надання правової допомоги лише з 24.05.2023 (а. п. 11) та з огляду на ці обставини мав достатньо часу для звернення до прокурора чи суду для отримання як обвинувального акту, так і клопотання про продовження строку запобіжного заходу.

Окрім цього обвинувачений ОСОБА_7 відмовився від отримання клопотання прокурора у присутності свідків ОСОБА_11 та ОСОБА_12 (а. п. 18).

Така поведінка обвинуваченого та його захисника свідчить про зловживання ними процесуальними правами з метою затягування судового розгляду.

Стосовно ж обґрунтованості застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою суд констатує, що відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам переховування від органів слідства та суду, знищення чи спотворення речей чи документів, незаконного впливу на інших осіб, перешкоджання кримінальному провадженню, вчиненню інших правопорушень. Підставою ж застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити вищезазначені дії.

Стосовно обґрунтованості підозри суд зазначає, що в кримінальному процесуальному розумінні існує відмінність між обґрунтованістю та доведеністю висунутої підозри, в тому числі на підставі достатніх, допустимих та достовірних доказів.

Так, у справі «Кавала проти Туреччини» (заява 28749/18, рішення від 10.12.2019) Європейський Суд з прав людини констатував, що не потрібно, щоб особі, яку затримали, в кінцевому рахунку було пред`явлено обвинувачення або представлено перед судом. Метою затримання є подальше розслідування кримінальної справи шляхом підтвердження або зняття підозр, які є підставою для затримання. Таким чином, факти, які викликають підозру, не повинні бути такого ж рівня, як ті, які необхідні для обґрунтування обвинувального вироку або навіть притягнення до відповідальності, що настає на наступному етапі процесу кримінального розслідування.

Разом із тим, "обґрунтованість" підозри, на якій засновується арешт, є важливою частиною гарантії, встановленої у п.1(с) ст.5. Слова "обґрунтована підозра" означають наявність фактів чи відомостей, які б задовольняли об`єктивного спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила правопорушення. Однак те, що може бути визнано "розумним", залежить від усіх обставин. Відповідно, оцінюючи обґрунтованість підозри, необхідно встановити, чи забезпечена сутність гарантії, передбаченої п. 1(с) ст. 5. Отже, повинні існувати факти чи відомості про те, що заарештовану особу обґрунтовано підозрюють у вчиненні передбачуваного злочину.

Термін "обґрунтованість" також означає поріг, який підозра повинна подолати, щоб задовольнити об`єктивного спостерігача щодо ймовірності звинувачень".

При цьому необхідно враховувати також стадію кримінального провадження. У справі, що розглядається, ОСОБА_7 є обвинуваченим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до тяжкого злочину. Таке обвинувачення може бути доведено або спростовано включно рішенням суду за наслідками розгляду обвинувального акта.

Стосовно ж наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, суд врахував, що ОСОБА_7 раніше судимий, У провадженні суду перебувають інші обвинувальні акти відносно нього за вчинення умисних майнових злочинів. Такі дані свідчать про надзвичайно високу імовірність вчинення ним нових кримінальних правопорушень.

Таким чином з урахуванням обставин вчинення кримінального правопорушення, наявності ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також даних про особу обвинуваченого, наявні підстави для застосування виняткового запобіжного заходу, яким є тримання під вартою, натомість менш суворі запобіжні заходи на даному етапі провадження не будуть належними і достатніми, які забезпечать виконання ним покладених обов`язків.

Окрім наведеного визначена судом застава в максимальному розмірі, встановленому до тяжких злочинів, у разі її внесення буде належним запобіжником для забезпечення виконання ОСОБА_7 процесуальних обов`язків та рішень.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 419, 422-1 КПК України суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу захисника обвинуваченого ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_8 залишити без задоволення.

Ухвалу підготовчого засідання Вінницького міського суду Вінницької області від 29 травня 2023 в частині застосування заходу забезпечення кримінального провадження - запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України залишити без змін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до ч. 4 ст. 532 КПК України судове рішення суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення.

Судді: