Справа № 948/1085/23
Номер провадження 1-кп/948/69/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.06.2023 Машівський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого-судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисників: ОСОБА_4 ,

ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в смт Машівка кримінальне провадження № 0000365 від 07.12.2022 за обвинуваченням:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Марківка Баранівського району Житомирської області, одруженого, має на утриманні малолітню дитину, військовослужбовця військової служби за контрактом на посаді стрільця 1 стрілецького відділення 1 стрілецького взводу 1 стрілецької роти військової частини НОМЕР_1 у військовому званні старший солдат, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України,

встановив:

на розгляді Машівського районного суду Полтавської області перебуває вказане кримінальне провадження.

У підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити судовий розгляд даного кримінального провадження у відкритому судовому засіданні, а також звернулась до суду з клопотанням про продовження застосування стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обґрунтовуючи його тим, що продовжують існувати ризики, передбачені пунктами 1, 3, 4 та 5 частини першої статті 177 КПК України (ризики переховування від суду, незаконний вплив на свідків, перешкоджання кримінальному провадженні іншим чином, вчинення іншого кримінального правопорушення), які стали підставою для обрання відповідного запобіжного заходу, оскільки наявні підстави, що свідчать про неможливість запобігання вказаним ризикам, застосувавши до особи більш м`який запобіжний захід.

Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисники проти призначення судового розгляду даного кримінального провадження не заперечували.

В той же час, захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_4 звернуся до суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт. Одночасно просили в разі відмови в зміні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт зменшити розмір застави до 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на лютий 2023 року складає 51 780,00 грн з огляду на складне матеріальне становище обвинуваченого, який позбавлений всіх доплат, має новонароджену дитину. Доводячи вимоги клопотання захисник послався на те, що у 2019 році обвинувачений ОСОБА_6 прийнятий на військову службу за контрактом та є учасником бойових дій, має постійне місце проживання за яким зареєстрований у встановленому законом порядку, на його утриманні є малолітня дитина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , раніше до кримінальної відповідальності не притягувався. Окрім того, прокурором не доведено у своєму клопотанні про достатність підстав, передбачених статтею 177 КПК України, оскільки приведене вище та характеристика ОСОБА_6 , як порядної людини зі стійкими соціальними зв`язками в Житомирській області, свідчить про зворотне.

Дане клопотання обвинувачений ОСОБА_6 та його захисники підтримали, заперечуючи проти задоволення клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор проти зміни запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 заперечував, з огляду саме на наявність доведених ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4 та 5 частини першої статті 177 КПК України та наявний суспільний інтерес в розгляді цього кримінального провадження.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, вивчивши матеріали провадження, суд дійшов висновку про призначення судового розгляду кримінального провадження, оскільки воно відповідно до ст. 32 КПК України підсудне Машівському районному суду Полтавської області, підстав для прийняття рішень, передбачених п.п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, на підготовчому судовому засіданні, немає.

Відповідно до ч. 2 ст. 27 КПК України, суд може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої частини лише у разі, зокрема: якщо здійснення провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці, що охороняється законом та є необхідність забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене, оскільки розглядається кримінальне провадження стосовно військовослужбовця, суд уважає за необхідне прийняти рішення про призначення кримінального провадження до судового розгляду у закритому судовому засіданні.

Зазначене судове засідання відповідно до вимог ст. 31 КПК України потрібно проводити суддею одноособово, за участю: прокурора, обвинуваченого та його захисників.

З приводу клопотання адвоката ОСОБА_4 про зміну обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт (на території військової частини НОМЕР_1 ) суд зазначає, що згідно з частиною восьмою статті 176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Пунктом 5 частини першої статті 176 КПК України передбачено саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб в Україні введено воєнний стан. Строк воєнного стану продовжувався декілька разів та в останнє на строк до 20 травня 2023 року.

Отже, з огляду на положення статті 176 КПК України, якими передбачаються виключні обставини застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до військовослужбовців обвинувачених, зокрема, у вчиненні кримінальних правопорушень щодо самовільного залишення військової частини або місця служби, суд не вбачає підстав для зміни до ОСОБА_6 , який обвинувачується за ч.5 ст.407КК України, запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.

Стосовно клопотання прокурора Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_8 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 судом встановлено, що наявні достатні підстави для продовження застосування до обвинуваченого відповідного запобіжного заходу.

Так, на підставі ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м.Харкова від 10 березня 2023 року ОСОБА_6 , як підозрюваному у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000365 від 07.12.2022, було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на шістдесят днів, з визначенням застави у розмірі 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становило 187 880,00 гривень, який у подальшому продовжений до 02.07.2023 і натепер він перебуває в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор».

Відповідно до положень частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду, вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу суд повинен враховувати обставини, передбачені статтею 178 КПК України, зокрема, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого ця особа підозрюється, обвинувачується, та дані, які її характеризують і можуть свідчити про наявність ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Згідно з п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до вимог ст.331 КПК України (чч.1-3) під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Вирішуючи питання щодо продовження запобіжного заходу відносно обвинуваченого, суд бере до уваги дані про особу обвинуваченого, який раніше не судимий та є військовослужбовцем військової служби за контрактом, одружений та має малолітню дитину, а також те, що ОСОБА_6 обґрунтовано інкриміновано обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.307 КК України.

Суд уважає що ризик, у вигляді можливого впливу на свідків, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України, продовжує існувати, оскільки ОСОБА_6 розуміючи ступінь тяжкості вчиненого злочину, наслідки та ризик втечі для нього, може самостійно або заручившись підтримкою інших осіб, своїх співслужбовців здійснити вплив на свідків, понятих, як благаючі або умовляючи їх, так і маючи безперешкодний доступ до вогнепальної зброї за допомогою якої може погрожувати свідкам, понятим, експертам щоб вони відмовились від своїх показань, які вони надали на досудовому розслідуванні та в подальшому будуть надавати при судовому розгляді з метою уникнути покарання за вчинений злочин. Також відповідно до ч.4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу.

Водночас суд уважає що ризики, передбачені пп.1,4,5 ч.1 ст. 177 КПК України - можливість обвинуваченого переховуватись від органу досудового розслідування та суду, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, спрямоване на приховування злочину, не знайшли свого підтвердження, оскільки обвинувачений раніше не судимий, має міцні соціальні зв`язки, доказів протиправної його поведінки до даних подій суду не надано, навпаки, позитивно характеризується за місцем несення військової служби та під час проведення досудового розслідування, прокурором не заперечувалися доводи сторонни захисту про належну поведінку обвинуваченого, а відтак вказані ризики носять характер припущень та є недоведеним.

З урахуванням наявності обґрунтованого обвинувачення та існування ризику, передбаченого пунктом 3 частини першої статті 177 КПК України, з огляду на всі обставини справи, наявних доказів та того, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, суд дійшов висновку про доведеність клопотання прокурора щодо продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно з частиною четвертою статті 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-1142,258-2585,260,261,402-405, 407, 408, 429,437442 Кримінального кодексу України.

Відповідно до частини п`ятої статті 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Задовольняючи клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховуючи всі обставини справи, ставлення обвинуваченого до інкримінованого йому кримінального правопорушення, дані, що його характеризують, а також враховуючи інші фактичні обставини даного конкретного кримінального провадження, матеріальне становище ОСОБА_6 , а саме те, що він позбавлений виплат та доплат, має нованороджену дитину, вважає за необхідне визначити обвинуваченому заставу в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 51 780,00 гривень.

Суд враховує при визначенні розміру застави належну процесуальну поведінку обвинуваченого, який не ухиляється від суду, позитивно характеризується за місцем служби, має бажання захищати Батьківщину, що дає суду підстави вважати, що застава в такому розмірі може забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_6 .

Розглядаючи питання про можливість вжиття до обвинуваченого альтернативного запобіжного заходу, суд уважає що наявність вказаних вище ризиків та обставин виключає, на думку суду, застосування таких. Між тим, жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, що виправдовує подальше тримання обвинуваченого під вартою.

Керуючись статтями 177, 194, 199, 314-317, 331, 371-372 КПК України, суд,

ухвалив:

призначити судовий розгляд кримінального провадження №0000365 від 07.12.2022 стосовно ОСОБА_6 ,обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, о 13 год. 30 хв. 28 липня 2023 року в приміщенні Машівського районного суду Полтавської області.

Судовий розгляд здійснюватиметься суддею одноособово у закритому судовому засіданні.

У судове засідання викликати: прокурора, обвинуваченого та його захисників.

Клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_8 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 задовольнити частково.

Клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу задовольнити частково.

Продовжити стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів, тобто до 26 серпня 2023 року включно, в умовах тримання в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор».

Визначити заставу у розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 51 780,00 грн , яку можливо внести на відповідний депозитний рахунок Територіального управління державної судової адміністрації України в Полтавської області.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

З моменту звільнення ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосований запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі якщо він будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього цією ухвалою обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі внесення застави, на підставі частини п`ятої статті 194 КПК України покласти на ОСОБА_6 наступні обов`язки:

1) прибувати до суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, який буде встановлено та в якому він проживає чи перебуває, без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Строк дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити до 26 серпня 2023 року включно.

В іншій частині клопотання прокурора та захисту відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в частині продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Полтавського апеляційного суду, а обвинуваченим в той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали суду. В іншій частині ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1