Справа № 513/210/22
Провадження № 1-кп/513/18/23
Саратський районний суд Одеської області

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 червня 2023 року Саратський районний суд Одеської області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Білгород-Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , потерпілої ОСОБА_8 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Сарата клопотання прокурора Білгород-Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні за № 0001141 від 18.09.2021 року про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Мала Токмачка, Оріхівського району Запорізької області, громадянки України, з неповною середньою освітою, не заміжньої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 2 ст. 185, ч.1 ст. 357 КК України,

В С Т А Н О В И В:

21 червня 2023 року прокурор Білгород-Дністровської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 подав до суду клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів стосовно обвинуваченої ОСОБА_6 .

Клопотання прокурор обґрунтував тим, що підставою для продовження строку тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.115, ч.2 ст.185, ч.1 ст.357 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачена може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Прокурор зазначає, що на процесуальні ризики незаконного впливу з боку обвинуваченої на свідків вказує те, що усі вони входять до кола її знайомих, а ОСОБА_9 співмешкав з обвинуваченою. У разі знаходження обвинуваченої на волі значно підвищується ризики фізичного та психічного впливу на свідків з боку підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, вже пов`язаного із застосуванням насильства небезпечного для життя та здоров`я потерпілого.

Ураховуючи тяжкість та незворотність наслідків вчиненого кримінального правопорушення існує ризик вчинення обвинуваченою нового кримінального правопорушення.

Сама загроза покарання у виді позбавлення волі підвищує процесуальні ризики переховування від органів досудового розслідування та суду з боку обвинуваченої у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Прокурор посилається на те, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні, зокрема, особливо тяжкого злочину, обвинувачена не має міцних соціальних зв`язків в місці проживання, постійного місця роботи, постійного джерела доходів, негативно характеризується за місцем проживання, перебуваючи на волі ОСОБА_6 може залишити місце проживання, ухилитися від суду, продовжити вчиняти інші протиправні діяння, через що застосування до обвинуваченої більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти вказаним ризикам.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Обвинувачена ОСОБА_6 та її захисник ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання прокурора, просили змінити запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт. Вважають, що наявність ризиків, про які йдеться в клопотанні не доведені прокурором, а сама тільки тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченій, не може слугувати підставою для продовження строку тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_7 та його захисник адвокат ОСОБА_4 заперечували проти задоволення клопотання прокурора щодо продовження строку тримання під вартою обвинуваченої ОСОБА_6 .

Потерпіла ОСОБА_8 покладалась на розсуд суду при вирішенні заявленого клопотання.

Заслухавши думку учасників судового провадження, вивчивши надані матеріали, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора з наступних підстав.

У відповідності до частин 1, 2 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно з частинами 1, 4 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Суд зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Частинами 1, 2 статті 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

З урахуванням вищевказаних положень суд може продовжити строк тримання під вартою, якщо прокурор доведе, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також, що наявні обставини, які перешкоджають завершенню кримінального провадження до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Ухвалою слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 23 вересня 2021 року стосовно підозрюваної ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.

Ухвалою слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 16 лютого 2022 року стосовно підозрюваної ОСОБА_6 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 21 березня 2022 року.

Ухвалою Саратського районного суду Одеської області від 16 березня 2022 року стосовно обвинуваченої ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, починаючи з 16 березня 2022 року до 15 травня 2022 року, без визначення розміру застави.

Ухвалами Саратського районного суду Одеської області від 10 травня 2022 року, від 01 липня 2022 року, від 24 серпня 2022 року, від 11 жовтня 2022 року, від 06 грудня 2022 року, від 24 січня 2023 року, від 15 березня 2023 року запобіжний захід у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченої ОСОБА_6 було продовжено кожного разу строком на 60 днів.

Ухвалою Саратського районного суду Одеської області від 09 травня 2023 року продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченої ОСОБА_6 до 08 липня 2023 року включно.

Як встановлено з обвинувального акту, ОСОБА_6 обвинувачується у скоєнні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, а також у скоєнні нетяжкого злочину, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України та кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 357 КК України.

Суд оцінює тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченій у разі визнання її винуватою у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких вона обвинувачується, а саме те, що санкція ч. 1 ст. 115 КК України встановлює покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, а також вік та стан здоров`я обвинуваченої, який не перешкоджає утриманню її під вартою. Суд також враховує те, що обвинувачена є раніше не судимою особою, відсутність у обвинуваченої міцних соціальних зв`язків та постійного місця роботи за місцем проживання, відсутність стабільного джерела доходів, репутацію обвинуваченої, яка за місцем проживання характеризується негативно.

Щодо ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК, а саме ризику незаконно впливати на свідків, на який прокурор посилається у клопотанні, суд враховує, що за клопотанням захисника суд викликав для повторного допиту свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_9 , які наразі судом з урахуванням висновку експерта № 3/69 додаткової судово-медичної експертизи від 17.05.2023 року, повторно не допитані. На процесуальні ризики незаконного впливу з боку обвинуваченої на свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_9 вказує той факт, що ОСОБА_10 є її знайомим, а свідок ОСОБА_9 співмешкав з обвинуваченою.

Отже ризики, які виправдовують тримання під вартою обвинуваченої ОСОБА_6 , а саме ризик незаконно впливати на свідків, переховуватись від органів досудового розслідування та вчинити інше кримінальне правопорушення суду в даний час існують та не зменшилися. Метою тримання під вартою обвинуваченої ОСОБА_6 є забезпечення виконання обвинуваченою покладених на неї процесуальних обов`язків, запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підставою застосування запобіжного заходу до обвинуваченої ОСОБА_6 є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачена може незаконно впливати на свідків, переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ураховуючи те, що обвинувачена не має міцних соціальних зв`язків за місцем проживання та постійного джерела доходів, не працює, суд вважає доведеним наявність ризику у вигляді спроби обвинуваченої переховуватися від суду. З урахуванням репутації обвинуваченої, яка за місцем проживання характеризується негативно, наявний ризик вчинення нею іншого кримінального правопорушення.

З урахуванням характеру, ступеня тяжкості інкримінованих ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, суворості покарання, яке загрожує останній в разі визнання її винуватою у їх вчиненні, даних про особу обвинуваченої, яка є раніше не судимою особою, її віку, стану здоров`я, суд дійшов висновку про наявність підстав для продовження стосовно обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. При цьому суд враховує, що прокурором доведено, що більш м`які запобіжні заходи не спроможні запобігти встановленим ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченої. Суд також враховує, що наявні обставини, які перешкоджають завершенню кримінального провадження до закінчення дії попередньої ухвали суду , оскільки за клопотання захисника суд викликав для повторного допиту свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_9 , які з урахуванням висновку експерта № 3/69 додаткової судово-медичної експертизи від 17.05.2023 року, наразі судом повторно не допитані.

Обставин, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з урахуванням наявності ризиків, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченої, судом на даний час не встановлено.

У зв`язку із чим, суд відхиляє доводи захисника ОСОБА_5 та обвинуваченої ОСОБА_6 щодо наявності підстав для зміни обвинуваченій запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.

З урахуванням підстав та обставин, передбачених статтями 177, 178 КПК України, а також положень пункту 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, суд вважає за необхідне не визначати розмір застави у зазначеному кримінальному провадження, що стосується злочину, який спричинив загибель людини.

Керуючись ст. ст. 331, 177, 199, 369- 372, 392, 395 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

клопотання прокурора задовольнити. Продовжити стосовно обвинуваченої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів в Державній установі "Ізмаїльський слідчий ізолятор", починаючи з 23 червня 2023 року до 22 серпня 2023 року включно, без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали закінчується 22 серпня 2023 року.

Ухвала щодо продовження строку тримання під вартою підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченою у той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1