Справа № 699/530/23
Номер провадження № 1-кс/699/158/23
УХВАЛА

щодо арешту майна

08.06.2023 року м. Корсунь-Шевченківський

Слідчий суддя Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , дізнавача ОСОБА_3 , володільця транспортного засобу ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 про арешт майна,

УСТАНОВИВ:

26.05.2023 до Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області звернувся з клопотанням дізнавач сектору дізнання відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури Черкаської області ОСОБА_5 , про арешт майна.

Клопотання мотивоване тим, що в провадженні відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області знаходиться кримінальне провадження №0000073 про те, що 25.05.2023 до відділення поліції №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області від поліцейських сектору реагування патрульної поліції надійшло повідомлення про те, що 25.05.2023 року під час патрулювання Корсунь-Шевченківської ОТГ було виявлено автомобіль Opel Vectra д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_4 з відсутністю номера кузова автомобіля, що вказує на його можливе знищення (ЄО 2367 від 25.05.2023).

Відомості про дану подію 25.05.2023 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000073 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 290 КК України - відсутність номера кузова з ідентифікаційним номером транспортного засобу.

25.05.2023 в ході проведення огляду місця події було виявлено та вилучено:

автомобіль марки Opel Vectra з державним номерним знаком НОМЕР_2 , який поміщено на тимчасовий майданчик утримання транспортних засобів відділення поліції № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області;

свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , видане 06.12.2017 ТСЦ 5946 на ім`я ОСОБА_6 ;

ключі від замка запалення автомобіля.

Постановою дізнавача ОСОБА_3 від 25.05.2023 вилучене майно визнане речовими доказами у кримінальному провадженні.

На даний час виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно з метою збереження речових доказів.

У судовому засіданні дізнавач ОСОБА_3 підтримала дане клопотання, просила його задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у клопотанні.

Володілець майна ОСОБА_4 зазначив, що автомобіль він купив через мережу інтернет. Потім купив кузов на збірці і самостійно переварив агрегатні номери.

Перевіривши клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думку учасників, приходжу до висновку про необхідність задоволення клопотання повністю, виходячи з наступного.

Згідно рапорту помічника чергового ОСОБА_7 про те, що 25.05.2023 о 16 год 43 хв надійшло повідомлення зі служби 102, що 25.05.2023 о 16 год 42 хв в м.Корсуні-Шевченківському зупинено автомобіль Опель Вектра, номерний знак НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_4 , на транспортному засобі виявлено пошкодження вузлів агрегатів, а саме він-коду (а.с.7).

Відомості про дане кримінальне правопорушення, передбачене ст.290 КК України 25.05.2023 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зареєстровані за №0000073 (а.с.6).

Виїздом на місце проведено огляд місця події 25.05.2023 року, в ході якого виявлено та вилучено (а.с.8-13):

автомобіль марки Opel Vectra з державним номерним знаком НОМЕР_2 ;

свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , видане 06.12.2017 ТСЦ 5946 на ім`я ОСОБА_6 ;

ключі від замка запалення автомобіля.

Згідно довідки територіального сервісного центру МВС №7144, 06.12.2017 року в ТСЦ 5946 м.Суми на прізвище ОСОБА_6 було зареєстровано автомобіль Opel Vectra з державним номерним знаком НОМЕР_2 та видано свідоцтво про реєстрацію НОМЕР_3 (а.с.23).

Згідно пояснень ОСОБА_4 від 25.05.2023 указаний автомобіль він придбав у м.Києві близько шести місяців тому (а.с.20).

25.05.2023 постановою дізнавача відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_3 автомобіль марки Opel Vectra з державним номерним знаком НОМЕР_2 ; технічний паспорт на транспортний засіб - НОМЕР_3 виданий 06.12.2017 ТСЦ 5946 на ім`я ОСОБА_6 ; ключі від замка запалення автомобіля було визнано в якості речових доказів по кримінальному провадженню №0000073. Автомобіль поміщено на тимчасовий майданчик утримання транспортних засобів відділення поліції № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, свідоцтво про реєстрацію, ключі залишено при матеріалах кримінального провадження (а.с.21).

У відповідності до положень ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Частиною 1 статті 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами, згідно ст.98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ч.11 ст.170 КПК України).

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Частиною 1 ст.172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Строк подання до суду клопотання про арешт майна, що передбачений ч.5 ст.171 КПК України, не порушено.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчим суддею з`ясовано всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

У правовій позиції Великої Палати Верховного Суду, висловлену в постанові від 14.11.2018 року у справі № 183/1617/16, зазначено, що критеріями сумісності заходу втручання у право на мирне володіння майном із гарантіями ст. 1 Першого протоколу до Конвенції є те, чи ґрунтувалося таке втручання на національному законі, чи переслідувало легітимну мету, що випливає зі змісту вказаної статті, а також, чи є відповідний захід пропорційним легітимній меті втручання у право. Втручання держави у право мирного володіння майном повинно мати нормативну основу у національному законодавстві, яке є доступним для заінтересованих осіб, чітким, а наслідки його застосування передбачуваними. Якщо можливість втручання у право мирного володіння майном передбачена законом, Конвенція надає державам свободу розсуду щодо визначення легітимної мети такого втручання: або з метою контролю за користуванням майном відповідно до загальних інтересів, або для забезпечення сплати податків, інших зборів чи штрафів. Втручання у право мирного володіння майном, навіть якщо воно здійснюється згідно із законом і з легітимною метою, буде розглядатися як порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не буде встановлений справедливий баланс між інтересами суспільства, пов`язаними з цим втручанням, й інтересами особи, яка зазнає такого втручання. Отже, має існувати розумне співвідношення (пропорційність) між метою, досягнення якої передбачається, та засобами, які використовуються для її досягнення. Справедливий баланс не буде дотриманий, якщо особа-добросовісний набувач внаслідок втручання в її право власності понесе індивідуальний і надмірний тягар, зокрема, якщо їй не буде надана обґрунтована компенсація чи інший вид належного відшкодування у зв`язку з позбавленням права на майно (рішення Європейського суду з прав людини у справах Рисовський проти України від 20.10.2011 року (Rysovskyy v. Ukraine, заява № 29979/04) , Кривенький проти України від 16.02.2017 року (Kryvenkyy v. Ukraine, заява № 43768/07).

Ураховуючи, що вилучене в ході проведення огляду місця події майно набуло статусу тимчасово вилученого, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, з метою забезпечення збереження речових доказів, суд приходить до висновку про необхідність накладення арешту на майно.

Згідно п.7 Порядку державної реєстрації (перереєстрації), зняття з обліку автомобілів, автобусів, а також самохідних машин, сконструйованих на шасі автомобілів, мотоциклів усіх типів, марок і моделей, причепів, напівпричепів, мотоколясок, інших прирівняних до них транспортних засобів та мопедів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 7 вересня 1998 р. № 1388 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 23 грудня 2009 р. № 1371) експлуатація транспортних засобів, що не зареєстровані (не перереєстровані) в уповноважених органах МВС та без номерних знаків, що відповідають вимогам, установленим МВС, а також ідентифікаційні номери складових частин яких не відповідають записам у реєстраційних документах або знищені чи підроблені, забороняється.

Тому арешт необхідно накласти шляхом заборони користування, відчуження арештованого майна.

Місцем зберігання автомобіля слід визначити тимчасовий майданчик утримання транспортних засобів відділення поліції № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області. Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, ключі від замка запалення автомобіля залишити при матеріалах кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 117, 167, 170, 172-173, 309, 395 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити повністю.

Накласти арешт на:

- автомобіль марки Opel Vectra з державним номерним знаком НОМЕР_2 ,

- свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , видане 06.12.2017 ТСЦ 5946 на ім`я ОСОБА_6 ,

- ключі від замка запалення автомобіля,

шляхом заборони користування ними та їх відчуження до скасування арешту у встановленому Кримінальним процесуальним кодексом порядку.

Місцем зберігання автомобіля марки Opel Vectra з державним номерним знаком НОМЕР_2 визначити тимчасовий майданчик утримання транспортних засобів відділення поліції № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області.

Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , видане 06.12.2017 ТСЦ 5946, ключі від замка запалення автомобіля залишити при матеріалах кримінального провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1