15.05.23 Справа №469/623/23
1-кс/469/80/23 УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 травня 2023 року смт. Березанка
встановила :
Начальник Березанського відділу Миколаївської окружної прокуратури ОСОБА_3 просить накласти арешт на майно, яке є речовим доказом у кримінальному провадженні, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_1 , із залишенням вказаного майна на зберіганні на території відділення поліції №8 МРУП ГУНП в Миколаївській області, з забороною користування та розпорядження вказаним майном до моменту повного проведення експертних досліджень та отримання висновків експертиз.
У ході досудового розслідування встановлено, що 11 травня 2023 року у с. Василівка Миколаївського району Миколаївської області по вул. Центральній під час перевірки документів на зупинений транспортний засіб марки «БМВ» модель 320, державний номерний знак НОМЕР_2 , виявлено ознаки підробки свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_1 , а саме: затертість моделі транспортного засобу, номер шасі, тип транспортного засобу, а також відсутність водяного знаку та голограми.
Прокурор посилається на наявність можливості зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, свідчать про необхідність накладення на певний час заборони на здійснення будь яких дій щодо використання вказаного майна та розпорядження ним.
Відповідно до змісту ст.170 КПК України, підставою для арешту майна є існування сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів мають існувати достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч.2 ст.171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Клопотання про арешт майна розглядається за участю, зокрема, власника майна (ч.1 ст.172 КПК України).
Зазначеним вимогам клопотання прокурора не відповідає, так як у клопотанні не зазначено обґрунтування необхідності арешту майна (п.1 ч.2 ст. 171 КПК України), яке як вбачається з клопотання, не є тимчасово вилученим майном, а надане дізнавачу добровільно у порядку ч.2 ст.100 КПК України та на підставі вказаної норми вже зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий.
Згідно з вимогами ч.3 ст.172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
У зв"язку з викладеним клопотання та додані до нього матеріали необхідно повернути прокурору.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 171, 172 КПК України, слідчий суддя-
постановила:
Встановити прокурору строк до 12.00 год. 18 травня 2023 року для усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя: