Провадження № 1-кс/337/530/2023
ЄУН № 337/2628/23
УХВАЛА
21 травня 2023 року Слідчій суддя Хортицького районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , суб`єктів кримінального провадження : слідчого СВ ВП №5 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 , прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Запоріжжя Запорізької області ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 ,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Більманка Запорізької області, громадянина України, українця, який має середню освіту, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей не має, який зареєстрований та проживає за адресою : АДРЕСА_1 , раніше не судимого, відносно якого 05.12.2019 скеровано обвинувальний акт до Комунарського районного суду м. Запоріжжя за ч. 2 ст. 186 КК України,
Підозрюваний ОСОБА_6 доставлений до приміщення суду конвоєм.
В обґрунтування заявленого клопотання органом досудового розслідування зазначено, що
19 травня 2023 року, приблизно о 12 годині 00 хвилин, ОСОБА_6 , знаходячись біля балки, яка розташована напроти буд. 16-А по вул. Воронезькій в м. Запоріжжя, з метою відкритого викрадення чужого майна, діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану в Україні, який введено в дію відповідно до Указу Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022, із застосуванням насильства відносно ОСОБА_9 , що не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, відкрито викрав у потерпілого мобільний телефон марки «Xiaomi» модель «Redmi Note 11 Pro», ІМЕІ 1 НОМЕР_1 , ІМЕІ 2 НОМЕР_2 , чим спричинив ОСОБА_9 матеріальний збиток на суму 5626 гривень.
19.05.2023 р. підозрюваного ОСОБА_6 затримано в порядку ст.208 КПК України о 21:52 годині (фактичний час затримання 18:44 год.).
Органом досудового розслідування встановлена наявність достатніх доказів для підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України.
20.05.2023 р. о 18:10 годині підозрюваному ОСОБА_6 у присутності захисника вручено клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Клопотання слідчого СВ ВП №5 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області відповідає вимогам 184 КПК України.
Слідчий в судовому засіданні підтримав клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_6 саме такого запобіжного заходу як тримання під вартою , оскільки ОСОБА_6 , достовірно знаючи , що відносно нього скеровано обвинувальний акт до суду за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 186 КК України, на шлях виправлення не став, відповідних висновків не зробив, знову підозрюється у вчиненні аналогічного умисного тяжкого корисливого злочину , що характеризує підозрюваного як особу схильну до вчинення кримінальних правопорушень. Крім того в обґрунтування клопотання слідчий просив врахувати особу підозрюваного, який ніде не працює , законного джерела доходу не має, що свідчить про наявність ризиків вчинення останнім кримінальних правопорушень.
Прокурор в судовому засіданні вважає клопотання законним та обґрунтованим, підтримав його та просив задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_6 заперечував проти застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Захисник адвокат ОСОБА_5 заперечував проти застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.
Слідчий суддя, розглянувши клопотання та надані до нього матеріали, вислухавши пояснення учасників процесу, дійшов наступного висновку.
Органом досудового розслідування встановлена наявність достатніх доказів для підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України.
19.05.2023 р. підозрюваного ОСОБА_6 затримано в порядку ст.208 КПК України о 21:52 годині (фактичний час затримання 18:44 год.).
Органом досудового розслідування встановлена наявність достатніх доказів для підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України.
20.05.2023 р. о 18:10 годині підозрюваному ОСОБА_6 у присутності захисника вручено клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою
Відповідно до ч. 2, ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених КПК України.
Відповідно до ст. 29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Згідно з вимогами Постанови Пленуму Верховного Суду України від 25.04.2003 року № 4 «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою» подання про обрання запобіжного заходу у вигляді взяття під варту повинно бути мотивованим і містити підстави для обрання такого запобіжного заходу.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою може оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.
Клопотання слідчого вмотивоване тим, що досудовим слідством встановлена причетність підозрюваного ОСОБА_6 , до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, яке згідно зі ст. 12 КК України, віднесено до категорії тяжких злочинів, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років. Орган досудового розслідування послався на існування ризиків, передбачених п.п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_6 достовірно знаючи , що відносно нього скеровано обвинувальний акт до суду за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 186 КК України, на шлях виправлення не став, відповідних висновків не зробив, знову підозрюється у вчиненні аналогічного умисного тяжкого корисливого злочину , що характеризує підозрюваного як особу схильну до вчинення кримінальних правопорушень. Крім того, орган досудового розслідування посилається на наявність ризиків передбачених п.1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України - переховування від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності за вчинений злочин. На необхідність обрання відносно запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вказує сам характер злочинної діяльності, а також беручи до уваги ту обставину, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного корисливого тяжкого злочину поєднаного із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого,офіційного не працевлаштований, у зв`язку із чим не має постійного законного заробітку, тим самим в органу досудового розслідування є підстави вважати , що злочинна діяльність є єдиним джерелом доходу підозрюваного, і тому є обґрунтовані підстави сумніватися, що підозрюваний перебуваючи на волі, знов не опиниться у скрутному матеріальному становищі і знов не вчинить нового злочину проти власності або проти волі, честі та гідності особи. Окрім того, підозрюваний, перебуваючи на волі останній не буде виконувати обов`язки покладені на особу при обранні інших запобіжних заходів, у зв`язку з чим ОСОБА_6 не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, що дає підстави вважати, що найбільш ефективним запобіжним заходом відносно підозрюваного ОСОБА_6 та таким, що забезпечить неупередженість повноту та всебічність процесу досудового розслідування в даному випадку, буде тримання під вартою.
Крім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту, а тому Європейський суд з прав людини зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.
Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей.
Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Виходячи із приписів ст. 184 КПК України слідчий (прокурор), як в клопотанні, так і в суді, зобов`язаний зазначити один або кілька ризиків, вказаних у ст. 177 КПК України, послатися на обставини, на підставі яких він дійшов висновку про наявність такого ризику або ризиків у вигляді відповідних дій підозрюваного, і на докази, що підтверджують ці обставини.
Згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
Згідно ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.
Заперечення захисника та обвинуваченого, щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає необґрунтованими, оскільки захисником належним чином не доведено та не додано доказів які б спростовували наявність ризиків , передбачених ст.177 КПК України, на які посилається прокурор в клопотанні.
Оцінивши надані слідчому судді докази на їх підтвердження з точки зору їх належності, допустимості, достатності та взаємозв`язку, а саме : обставини, викладені у протоколі огляду місця події, протоколі допиту потерпілого, протоколі огляду предмета, в ході якого потерпілий ОСОБА_9 пояснив, що даний телефон належить йому і його було викрадено 19.05.2023 р. невідомим чоловіком, протоколі пред`явлення особи для впізнання за фотознімками , протоколах допитів свідків, вислухавши пояснення слідчого та прокурора, які підтримали клопотання, підозрюваного та його захисника, які заперечували проти задоволення клопотання, слідчий суддя враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання підозрюваного винуватим у вчиненні кримінального правопорушення , враховуючи особу підозрюваного, який достовірно знаючи , що відносно нього скеровано обвинувальний акт до суду за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 186 КК України, на шлях виправлення не став, відповідних висновків не зробив, знову підозрюється у вчиненні аналогічного умисного тяжкого корисливого злочину , що характеризує підозрюваного як особу схильну до вчинення кримінальних правопорушень, тобто є особою, яка не шанує закони держави в якій живе та не додержується їх. Крім того, беручи до уваги ту обставину, що ОСОБА_6 є особою, яка не має стійких соціальних зв`язків, обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного тяжкого корисливого злочину проти власності, офіційного не працевлаштований, у зв`язку із чим не має постійного заробітку, тим самим в органу досудового розслідування є підстави вважати , що злочинна діяльність є єдиним джерелом доходу підозрюваного , і тому є обґрунтовані підстави сумніватися, що підозрюваний перебуваючи на волі, знов не опиниться у скрутному матеріальному становищі і знов не вчинить нового злочину проти власності або проти волі, честі та гідності особи. Крім того, орган досудового розслідування посилається на наявність ризиків передбачених п.1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України - переховування від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності за вчинений злочин. Застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного ОСОБА_6 неможливо, оскільки, підозрюваний знаходячись на волі буде продовжувати вчиняти злочини, що підтверджується обґрунтованою підозрою вчинення ОСОБА_6 умисного тяжкого корисливого злочину із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, перебуваючи на волі останній не буде виконувати обов`язки покладені на особу при обранні інших запобіжних заходів, у зв`язку з чим ОСОБА_6 не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, що дає підстави вважати, що найбільш ефективним запобіжним заходом відносно підозрюваного ОСОБА_6 та таким, що забезпечить неупередженість повноту та всебічність процесу досудового розслідування в даному випадку, буде тримання під вартою з ізоляцією від суспільства , що відповідає охороні прав і інтересів як суспільства, так потерпілих і свідків, що не суперечить практиці Європейського Суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу та особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Враховуючи, тяжкість скоєних злочинів та те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу відповідно до ч.5 ст.182 КПК України у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Відповідно до ч.7 ст.182 КПК України у випадках, передбачених ч.3 або 4 ст.183 КПК України, підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, встановленому в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч.3 ст. 183 та ч.5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки: 1) прибувати до прокурора або суду, із визначеною періодичністю; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу прокурора або суду; 3) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи; 4) утримуватись від спілкування зі свідками; 5) не вчиняти інших правопорушень, за які передбачена адміністративна та кримінальна відповідальність; 6) уникати спілкування з раніше судимими особами.
Відповідно до ч.4 ст.202 КПК України, підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Враховуючи викладене, керуючись вимогами ст. ст. 131,132, 176-178, 182-184, 193, 194,196,197, 202, 205, 309, 331, 369-372, 376, 395, 615 КПК України, слідчий суддя, -
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Більманка Запорізької області, громадянина України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60(шістдесят) діб.
Строк тримання під вартою відраховувати з дня фактичного затримання підозрюваного з 19 травня 2023 р. до 17 липня 2023 включно.
Строк дії ухвали про застосування до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою закінчується 17 липня 2023 року.
Утримувати підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під арештом в Державній установі «Запорізький слідчий ізолятор».
Повідомити про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Запоріжжя Запорізької області, начальника ДУ «Запорізький слідчий ізолятор».
Розмір застави визначити в межах 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осібв сумі 134200(сто тридцять чотири тисячі двісті) гривень, 00 коп. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСАУ в Запорізькій області .
Підозрюваний або заставодавець має право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,наступні обов`язки:
1) прибувати до суду;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу прокурора або суду;
3) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;
4) утримуватись від спілкування зі свідками;
5) не вчиняти інших правопорушень, за які передбачена адміністративна та кримінальна відповідальність;
Роз`яснити підозрюваному , що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Хортицького районного суду м. Запоріжжя коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та суддю Хортицького районного суду м. Запоріжжя.
У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави, підозрюваний ОСОБА_6 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали після її оголошення негайно вручити прокурору, підозрюваному та захиснику та направити до Державної установи «Запорізький слідчий ізолятор» для виконання

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду, протягом п`яти днів з дня її постановлення, а підозрюваним з дня вручення її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1

21.05.2023