Справа № 638/4214/22
Провадження № 1-кп/638/882/23
УХВАЛА

Іменем України

03 липня 2023 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

Головуючого судді: ОСОБА_1

Судді : ОСОБА_2 ,

Судді: ОСОБА_3

за участю секретаря ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання заступника начальника другого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Харківської обласної прокуратури ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000070 від 04.05.2022 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , який фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , на час вчинення злочину працюючого на посаді оперуповноваженого 3 відділу управління оперативної служби ГУНП в Харківській області, який має спеціальне звання майора поліції, одруженого, котрий має на утриманні 2 малолітніх дітей, раніше не судимого,

за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч.2 ст. 111, ч.1 ст.263 КК України;

встановив:

У провадженні Дзержинського районного суду міста Харкова перебуває кримінальне провадження №0000070 від 04.05.2022 за обвинуваченням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч.2 ст. 111, ч.1 ст.263 КК України.

22 червня 2023 року до Дзержинського районного суду м. Харкова надійшло клопотання заступника начальника другого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Харківської обласної прокурат ури ОСОБА_5 , в якому прокурор просив продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи "Харківський слідчий ізолятор" строком на 60 діб без визначення розміру застави.

Клопотання обґрунтовано тим, що ризики, передбачені вимогами ст. 177 КПК України, при обрані судом запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не зменшилися. На час подачі клопотання допитано не всіх свідків.

Прокурор зазначив, що обвинувачений може переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів; незаконно впливати на свідків, експертів, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Також вказав, що у разі застосування до обвинуваченого ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, не можливо запобігти вищевказаним ризикам, оскільки всі вони передбачають перебування на волі, що дає можливість вчинити дії, вказані у наведених ризиках, тим самим негативно вплинути на повне та всебічне встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні.

Прокурор вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти вищевказаним ризикам, також суворість покарання за кримінальне правопорушення та особистість підозрюваного свідчить про те, що наслідки та ризик втечі для підозрюваного у цьому випадку можуть бути визнані ним менш небезпечними ніж кримінальне переслідування та процедура виконання покарання.

З метою запобігання вищевказаним ризикам прокурор просить продовжити обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримав повністю.

Обвинувачений проти задоволення клопотання заперечував та просив обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Захисник обвинуваченого також заперечував проти задоволення клопотання та, зокрема, заначив, що доводи прокурора ґрунтуються на припущеннях та на даний час не актуальні.

Просив обрати запобіжний у вигляді цілодобового домашнього арешту а також просив визначити розмір застави.

Суд, розглянувши подане прокурором клопотання, заслухавши думку учасників провадження, дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч 1-3 ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

При вирішенні питання про необхідність ув`язнення особи вагомою підставою є ризик переховування цієї особи від правосуддя та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином. При цьому переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують.

Згідно п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Злочини, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_7 , відповідно до ст.12 КК України є особливо тяжкими, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад десять років або довічне позбавлення волі.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_7 , судом враховується наявність ризиків, передбачених п.п.1 та 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Під час розгляду клопотання судом вивчалась можливість застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.

При розгляді даного клопотання судом встановлено, що обвинувачений ОСОБА_7 одружений, має на утриманні 2 малолітніх дітей, раніше не судимий, на час вчинення злочину працював на посаді оперуповноваженого 3 відділу управління оперативної служби ГУНП в Харківській області, який має спеціальне звання майора поліції.

В розумінні практики Європейського суду з прав людини тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.

У справі «Ілійков проти Болгарії» Європейський суд з прав людини зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Тримання під вартою є виправданим якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи (Рішення «Лабіта проти Італії»).

Відповідно до ч.6 ст.176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109 - 114-1, 258 - 258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Приймаючи до уваги вищевикладене, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому ОСОБА_7 в разі визнання винуватим у кримінальних правопорушеннях - злочинах, суд вважає, що застосування відносно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу недостатнє для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, тому суд вважає за необхідне продовжити до обвинуваченого ОСОБА_7 строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб, тобто до 31 серпня 2023 року.

Даних щодо неможливості застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я суду не надано.

Згідно до вимог ч.3 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначає розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.

Згідно до вимог ч.4 ст.183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-1, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України.

Враховуючи те, що ОСОБА_7 вчинив кримінальні правопорушення - злочини, передбачені ч. 2 ст. 111, ч.1 ст.263 КК України, розмір застави обвинуваченому не визначається.

Виходячи з викладеного, керуючись ст.ст.177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 206, 314, 369, 372, 395 КПК України, суд, -

ухвалив:

Клопотання заступника начальника другого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Харківської обласної прокуратури ОСОБА_5 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

На час судового провадження продовжити відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів, без визначення застави - до 31 серпня 2023 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим в той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3