Справа № 466/1916/23
Провадження № 1-кп/466/548/23
У Х В А Л А

26 травня 2023 року Шевченківський районний суд м. Львова

в складі: головуючої - судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , що обвинувачується за ч.2 ст. 307 КК України,

в с т а н о в и в

В процесі розгляду Шевченківським районним судом м. Львова обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0000569 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення , передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України , прокурор звернулася з клопотанням, в якому просить продовжити відносно обвинуваченого термін дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Зазначає, що в інший спосіб неможливо забезпечити його належну процесуальну поведінку , так як ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину , він не має міцних соціальних зв`язків, сталого заробітку. Крім того, не зменшились та продовжують існувати ризики, що були підставою для обрання такого запобіжного заходу.

В судовому засіданні прокурор підтримала заявлене клопотання .

Обвинувачений та захисник ОСОБА_5 зазначили, що прокурором не надано доказів на підтвердження того, що обвинуваче6ний має намір скриватись від суду чи чинити будь-який тиск на свідків у даному провадженні. Тому просили обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту, або при продовженні строку тримання особи під вартою, зменшити розмір застави.

Заслухавши думку учасників процесу з приводу заявленого клопотання, суд приходить до наступного висновку.

За нормами ст.331 КПК України, під час судового розгляду, за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема переховуватися від суду та вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Підставою для застосування запобіжного заходу, відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, є наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Так, виходячи з поняття "обґрунтована підозра", приведеного в пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі "Мюррей проти Об`єднаного Королівства" від 28.10.1994 року, "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30.08.1990 року).

Європейський суд з прав людини у справі "Ільгар Маммадов проти Азербайджану"» від 13.04.2014 року також зазначає, що обґрунтованість підозри ґрунтується на можливості сторонньої, незацікавленої особи дійти висновків, що підозрювана особа вчинила кримінальне правопорушення.

Вирішуючи питання про доцільність продовження раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_4 суд враховує наявні дані про : вік обвинуваченого ,стан його здоров`я , сімейний стан , відсутність постійного роду заняття, матеріальне становище та місце мешкання, міцність соціальних зв`язків, ризик повторення протиправної поведінки, а також з огляду на конкретні обставини та на суспільну небезпечність вчиненого діяння, тяжкість покарання за інкримінований обвинуваченому злочин, у зв`язку з чим прийшов до висновку, що наразі не перестав існувати ризик, передбачений пунктом 1 частини першої статті 177 КПК України. Так, характер та фактичні обставини інкримінованого обвинуваченому злочину, свідчать про підвищену суспільну небезпеку діянь у вчиненні яких останній обвинувачується. На теперішній час судом не розпочато розгляд справи по суті, не досліджено всі зібрані у справі докази. Отже, продовжуючи такий вид запобіжного заходу, як тримання під вартою, суд виходить з необхідності уникнення ризику, визначеного статтею 177 КПК України, із ступеня тяжкості інкримінованого злочину, а також приймає до уваги ту обставину, що підстави, за яких судом було продовжено обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на теперішній час не відпали і під загрозою можливого застосування покарання, передбаченого санкцією статті, яка інкримінована обвинуваченому, останній може переховуватись від суду.

Ризики, які були враховані судом при обранні запобіжного заходу, а саме, п.1 та п.5 ч.1 ст.177 КПК України, продовжують існувати та не втратили своєї актуальності, виправдовуючи подальше застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Будь-яких переконливих доказів про зменшення чи відсутність ризиків, встановлених в суді та передбачених ст.177 КПК України (які приймались до уваги при обранні обвинуваченому запобіжного заходу), для зміни стосовно ОСОБА_4 запобіжного заходу із тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід, в тому числі, цілодобовий домашній арешт, не встановлено.

Враховуючи викладене, суд вважає, що прокурором доведено, що ризики, які існували та передбачені ст.177 КПК України (пункти 1, 3, 5) на час обрання запобіжного заходу , та на даний час не зменшились, що унеможливлює застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 більш м`якого заходу забезпечення кримінального провадження.

На виконання вимог ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом. Застава і є тим альтернативним запобіжним заходом, який слід застосувати до ОСОБА_4 для забезпечення його належної процесуальної поведінки. Розмір такої було визначено -134 200 грн. та на даний час відсутні підстави для його зменшення.

Керуючись ст. 376 КПК України, суд , -

постановив :

Продовжити строк запобіжного заходу обвинуваченому за ч. 2 ст. 307 КК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у виді тримання під вартою , строком на 60 днів до 25 липня 2023 року включно.

У відповідності до положень ст. ст. 182, 183 КПК України, визначити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в межах 50 (п`ятдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 134 200,00 грн. (сто тридцять чотири тисячі двісті гривень 00 копійок).

У разі внесення застави у вищевказаному розмірі покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- не відлучатися за межі м. Львова без дозволу суду ;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування із свідками, експертами у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Галицької окружної прокуратури м. Львова ОСОБА_3 .

На ухвалу протягом семи діб з дня виготовлення повного її тексту може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду.

Повний текст ухвали оголошено 30 травня 2023 року .

Суддя ОСОБА_1