Справа № 481/1199/23
Провадж.№ 1-кс/481/528/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.06.2023 року слідчий суддя Новобузького районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Новий Буг клопотання слідчого СВ ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Новобузького відділу Баштанської окружної прокуратури ОСОБА_4 , на підставі матеріалів кримінального провадження внесеного до ЄРДР за №0000310 від 23.06.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, про арешт майна,

Встановив :

26.06.2023 року слідчим СВ ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області капітаном поліції ОСОБА_3 до Новобузького районного суду Миколаївської області подано клопотання про арешт майна.

В обґрунтування клопотання слідчий вказала, що в провадженні СВ ВП № 1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області перебуває кримінальне провадження, 23.06.2023 року внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000310 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що 23.06.2023 року близько 02:30 ОСОБА_5 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння за адресою: АДРЕСА_1 , на грунті неприязних відносин, діючи умисно, наніс за допомогою кухонного ножа ОСОБА_6 тілесні ушкодження у вигляді множинних колото-різаних ран, ножового проникаючого поранення грудної клітки зліва, пневмоторакса зліва, колото різаної рани лівої пахової ділянки з ушкодженням стегнової вени, геморагічного шоку ІІІ ступеня, різаної рани шиї, різаної рани лівого передпліччя.

23.06.2023 року ОСОБА_7 надано дозвіл на огляд свого домоволодіння яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

23.06.2023 року слідчим СВ ВП № 1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області проведено огляд місця події, а саме території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , y ході якого на території двору даного домоволодіння виявлено дві плями темно бурого кольору з яких взято зіскоб із землі, які поміщений до паперового пакету №1, з лівої сторони від бесідки виявлено та вилучено металевий предмет зовні схожий на ніж, довжиною 32 см. (довжина леза 20 см., довжина рукоятки 12 см., ширина 3 см.) який поміщений до паперового пакету № 2, у бесідці на скамейці виявлено та вилучено наволочку, розміром 50/50 см. зі слідами речовини червоно-бурого кольору яку поміщено до паперового пакету № 3, а також біля вхідних дверей на землі у чорному поліетиленовому пакеті виявлено та вилучено чоловічі труси чорного кольору, на яких мається напис білого та червоного кольору "SPORT" зі слідами речовини бурого кольору, на яких виявлено пошкодження тканини у вигляді порізу, які поміщено до паперового пакету № 4, чоловічі штани темно-сірого кольору зі слідами речовини бурого кольору, на яких виявлено пошкодження тканини у вигляді порізу, які поміщено до пакету № 5, чоловічі кросівки темно синього кольору, на поверхні яких маються плями речовини бурого кольору, поміщено до пакету № 6, махровий рушник зі слідами речовини бурого кольору поміщено до пакету № 7.

23.06.2023 року слідчим СВ ВП№1 Баштанського РВП НУНП в Миколаївській області винесено постанову про визнання речовими доказами вищевказаних вилучених речей.

Враховуючи те, що вищевказані предмети можуть бути знаряддям злочину та могли зберегти на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення, з метою збереження речових доказів, слідчий вважає за необхідне накласти арешт на зазначене майно.

В судове засідання слідча ОСОБА_3 подала заяву про розгляд клопотання в її відсутність, в якій також підтримала клопотання, просила його задовольнити, з підстав, викладених у ньому.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що воно обґрунтоване і підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно з п.7 ч.2 ст.131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

У відповідності до п.1 ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування та знищення.

Згідно із п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Відповідно до ч.3 зазначеної статті, в цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При цьому, підстави для накладення арешту з іншою метою, окрім тих, що закріплені в ч.2 ст.170 КПК України, чинний кримінальний процесуальний кодекс України не передбачає.

Частиною 2 статті 173 КПК України передбачено перелік обставин, які підлягають врахуванню при вирішенні питання про арешт майна, в тому числі, якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу, врахуванню підлягає: 1) правова підстава для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Таким чином, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, відповідно до вимог ч.2 ст.173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна і можливість використання майна, як доказу у кримінальному провадженні.

Крім того, згідно з нормами Глав 10 та 17 КПК України, правові підстави, з яких слідчим (прокурором) вноситься клопотання про накладення арешту та, відповідно, накладається арешт слідчим суддею, мають співвідноситися з обставинами кримінального провадження.

Диспозиція ч.1 ст.121 КК України передбачає умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

Як вбачається з матеріалів клопотання в провадженні ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області перебуває кримінальне провадження № 0000310 відомості про яке внесені 23.06.2023 року до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченогоч.1 ст.121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 23.06.2023 року близько 02:30 ОСОБА_5 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння за адресою: АДРЕСА_1 , на грунті неприязних відносин, діючи умисно, наніс за допомогою кухонного ножа ОСОБА_6 тілесні ушкодження у вигляді множинних колото-різаних ран, ножового проникаючого поранення грудної клітки зліва, пневмоторакса зліва, колото різаної рани лівої пахової ділянки з ушкодженням стегнової вени, геморагічного шоку ІІІ ступеня, різаної рани шиї, різаної рани лівого передпліччя.

23.06.2023 року слідчим СВ ВП № 1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області проведено огляд місця події, а саме території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , y ході якого на території двору даного домоволодіння виявлено дві плями темно бурого кольору з яких взято зіскоб із землі, які поміщений до паперового пакету №1, з лівої сторони від бесідки виявлено та вилучено металевий предмет зовні схожий на ніж, довжиною 32 см. (довжина леза 20 см., довжина рукоятки 12 см., ширина 3 см.) який поміщений до паперового пакету № 2, у бесідці на скамейці виявлено та вилучено наволочку, розміром 50/50 см. зі слідами речовини червоно-бурого кольору яку поміщено до паперового пакету № 3, а також біля вхідних дверей на землі у чорному поліетиленовому пакеті виявлено та вилучено чоловічі труси чорного кольору, на яких мається напис білого та червоного кольору "SPORT" зі слідами речовини бурого кольору, на яких виявлено пошкодження тканини у вигляді порізу, які поміщено до паперового пакету № 4, чоловічі штани темно-сірого кольору зі слідами речовини бурого кольору, на яких виявлено пошкодження тканини у вигляді порізу, які поміщено до пакету № 5, чоловічі кросівки темно синього кольору, на поверхні яких маються плями речовини бурого кольору, поміщено до пакету № 6, махровий рушник зі слідами речовини бурого кольору поміщено до пакету № 7.

23.06.2023 року слідчим СВ ВП№1 Баштанського РВП НУНП в Миколаївській області винесено постанову про визнання речовими доказами вищевказаних вилучених речей.

Досудовим розслідуванням встановлено, що вилучені предмети мають значення речового доказу, є знаряддям злочину та могли зберегти на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення та може мати значення для встановлення всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення.

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт вказаного майна з дотриманням строків, встановлених ч. 5 ст.171 КПК України

До клопотання слідчим додано: витяг з ЄРДР №0000310 від 23.06.2023 року з якого убачається, що 23.06.2023 року було зареєстровано кримінальне провадження з попередньою правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ознаками, передбаченими ч.1 ст.121 КК України; рапорт чергового ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_8 від 23.06.2023 року; протокол огляду місця події від 23.06.2023 року; довідку лікаря-хірурга ОСОБА_9 від 23.06.2023 року щодо тілесних ушкоджень ОСОБА_6 ; протоколи допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 та ОСОБА_11 ; протокол проведення слідчого експерименту від 23.06.2023 року з участю ОСОБА_7 повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України від 23.06.2023 року; протокол допиту підозрюваного від 23.06.2023 р.; постанову слідчого СВ ВП № 1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області капітана поліції ОСОБА_3 про визнання речовим доказом від 23.06.2023 року.

Слідчий суддя погоджується з думкою слідчого, що зазначене в клопотанні майно, підпадає під ознаки майна, передбаченого статтею 98 КПК України, відповідно до тієї фабули, яка зазначена у витягу з ЄРДР у вказаному кримінальному проваджені і ці обставини доведено слідчим доданими до клопотання доказами, а відтак існують реальні підстави для накладення арешту на це майно, яке було виявлено 23.06.2023 року на території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , з метою збереження такого і використання його як доказу у кримінальному провадженні.

Разом з тим, необхідно зазначити, що на цьому етапі кримінального провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення фактичних обставин вчиненого кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що надані суду матеріали є достатніми для застосування в рамках даного кримінального провадження заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких є арешт майна.

Також, слідчий суддя, встановив, що є достатні підстави вважати, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт, відповідає вимогам ч.2 ст.170 КПК України, а тому потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи власника (володільця) майна, про які йдеться в клопотанні слідчого.

Отже, слідчий суддя, перевіривши вище зазначене майно, на яке слідчий просить накласти арешт і його відношення до матеріалів кримінального провадження, прийшов до висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання слідчого та накладення арешту на вказане майно у вигляді заборони користування та розпорядження ним, оскільки у даному кримінальному провадженні є всі підстави вважати наявність існування ризиків, передбачених ч.11 ст.170 КПК України.

Керуючись ст.ст. 98, 170-173 КПК України, слідчий суддя

Постановив :

Клопотання слідчого СВ ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області капітана поліції ОСОБА_3 , прокурором Новобузького відділу Баштанської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна, задовольнити.

Накласти арешт у вигляді заборони користування, розпорядження майном, вилученим слідчим СВ ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області 23.06.2023 року, в рамках кримінального провадження №0000310 від 23.06.2023 року, під час огляду домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

- зіскоб із землі (пакет № 1);

- металевий предмет зовні схожий на ніж, довжиною 32 см (пакет № 2);

- наволочку розміром 50/50 см зі слідами речовини червоно-бурого кольору (пакет № 3);

- чоловічі труси чорного кольору, на яких мається напис білого та червоного кольору "SPORT" зі слідами речовини бурого кольору (пакет № 4);

- чоловічі штани темно-сірого кольору зі слідами речовини бурого кольору (пакет№ 5);

- чоловічі кросівки темно синього кольору, на поверхні яких маються плями речовини бурого кольору (пакет № 6);

- махровий рушник зі слідами речовини бурого кольору (пакет № 7).

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Відповідно ч. 1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, його захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя