Справа № 194/1414/23
Номер провадження 1-кс/194/291/23
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

15 вересня 2023 року Слідчий суддя Тернівського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора Павлоградської окружної прокуратури ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі Тернівського міського суду Дніпропетровської області клопотання слідчого СВ ВП № 1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Богданівка, Павлоградського району, Дніпропетровської області, громадянина України, з повною середньою спеціальною освітою, не працюючого, одруженого, має двох малолітніх дітей 2011 р.н., та 2018 р.н., зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого (остання судимість):

-31.05.2023 року Тернівським міським судом Дніпропетровської області за ч.4 ст.185, ч.2 ст.190, ч.1 ст.70, ст.75,76 КК України до 5 років позбавлення волі з іспитовим строком на 2 роки,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України та додані до клопотання матеріали, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ ВП № 1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням, узгодженим з прокурором Павлоградської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Своє клопотання мотивує тим, що достовірно знаючи що на території України з 05:30 год. 24.02.2022 року введений воєнний стан, 04.09.2023 року близько 09:00 год., маючи злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, повторно, в умовах воєнного стану, знаходячись в приміщенні квартири за адресою: АДРЕСА_2 , в якій проживає разом зі своєю дружиною ОСОБА_6 . Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, діючи в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів, скориставшись відсутністю власника та усвідомлюючи, що за його діями ніхто не спостерігає, зайшов до зальної кімнати, де на дерев`яному столику, праворуч від входу побачив телевізор марки TESLA діагональ 40, модель 40S635SFS, що належить ОСОБА_6 .Впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає і його дії залишаються таємними, ОСОБА_5 , з метою доведення свого злочинного умислу до кінця, діючи таємно, умисно, повторно, в умовах воєнного стану, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, керуючись корисливим мотивом незаконного збагачення за рахунок чужого майна, викрав майно, а саме телевізор марки TESLA діагональ 40, модель 40S635SFSвартість якого, згідно висновку судової-товарознавчої експертизи складає 8342,81 гривень.Своїми умисними злочинними діями ОСОБА_5 , спричинив потерпілій ОСОБА_6 , матеріальну шкоду на загальну суму 8342,81 грн.

Під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілу, свідків у цьому ж кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення проти власності. У зв`язку з чим, слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого щодо обрання у відношенні підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на обставини, викладені в клопотанні. Просить суд застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні щодо пред`явленої підозри користується ст. 63 Конституції України, щодо задоволення клопотання заперечує, просить обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Вислухавши прокурора, підозрюваного, дослідивши доводи клопотання та надані письмові докази, приходжу до наступного висновку.

Розглядаючи питання щодо обрання запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує ст.ст. 177, 178 КПК України та вимоги ст. 194 КПК України, якою передбачено, що під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує прокурор; недостатність підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Матеріали досудового розслідування внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 06.09.2023 року за №0000344 за ч. 4 ст. 185 КК України.

15.09.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 05.09.2023 року; протоколом огляду місця події від 05.09.2023 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 від 08.09.2023 року; протоколом огляду предмету від 08.09.2023 року; постановою про визнання в якості речового доказу від 13.09.2023 року; протоколами допиту свідків ОСОБА_7 від 13.09.2023 року, ОСОБА_8 від 12.09.2023 року, ОСОБА_9 від 12.09.2023 року; протоколом огляду предмету від 13.09.2023 року; висновком судової-товарознавчої експертизи №СЕ-19/104-23/31219-TB від 11.09.2023 року.

Питання доведеності вини підозрюваного у скоєнні інкримінованого йому кримінального правопорушення і правильності кваліфікації його дій, слідчим суддею під час розгляду зазначеного клопотання не вирішувалося, оскільки є предметом дослідження досудового розслідування і судового розгляду справи по суті.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами. Суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Крім того, слідчий суддя приймає до уваги практику ЄСПЛ, зокрема, що тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.

Слідчий суддя враховує вимоги ст.ст. 177, 178, 183 КПК України та те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яке у відповідності зі ст. 12 КК України, є тяжким злочином, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

Під острахом отримання можливого покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років, підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від суду, що унеможливить виконання завдань кримінального провадження, визначених у ст. 2 КПК України. Запобігання ризикам переховування підозрюваного від суду становить суспільний інтерес, який полягає в забезпеченні відправлення судочинства.

В тому числі, з урахуванням особи підозрюваного, який раніше неодноразово судимий у тому числі за вчинення умисних корисливих злочинів, має стійку кримінальну поведінку та непогашену у встановленому законом порядку судимість за вчинення корисливих злочинів проти власності, згідно пред`явленої підозри вчинив нове умисне корисливе кримінальне правопорушення в період іспитового строку, свідчить про те, що підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення проти власності.

Крім того, наявність ризику незаконно впливати на потерпілого та свідка обґрунтовується тим, що перебуваючи на свободі підозрюваний ОСОБА_5 , як особисто так і будь-яким іншим чином може впливати на потерпілу та свідків у вказаному кримінальному правопорушенні, яких знає, з метою зміни чи викривлення показів на його користь.

Враховуючи, особу підозрюваного ОСОБА_5 , який має двох малолітніх дітей 2011 р.н. та 2018 р.н., одружений, а також те, що останній не працює, а отже не має джерела доходу, за місцем проживання охарактеризований посередньо, на обліку у лікаря-психіатра та лікаря-нарколога не перебуває, захворювань, які б перешкоджали йому перебувати в місцях попереднього ув`язнення не має, характеру, обставин та тяжкості кримінального правопорушення у вчиненні якого він підозрюється, менш суворий запобіжний захід, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Отже є всі підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілу, свідків у цьому ж кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення проти власності.

Крім того, суд не ігнорує аргументи, які наводяться підозрюваним, проте в даному конкретному випадку, суд оцінюючи вищевказані обставини, приймає до уваги практику ЄСПЛ, зокрема, що тяжкість підозри не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте така підозра у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту, у зв`язку з чим, клопотання підозрюваного щодо застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту задоволенню не підлягає.

Також, як слідує з практики ЄСПЛ допустимими підставами для взяття й утримання особи під вартою є наявність з боку підозрюваного (обвинуваченого) таких загроз, як: перешкоджання розслідуванню, вплив на свідків та інших осіб, ухилення від слідства та суду або повторне вчинення злочину (рішення ЄСПЛ від 02.10.2014 у справі «Воляник проти України»). Крім цього, у рішенні ЄСПЛ від 20.05.2010 у справі «Москаленко проти України» зазначено, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.

Таким чином, з урахуванням наведеного, враховуючи КПК України, тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя вважає доцільним обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 60 днів в межах строку досудового розслідування з одночасним визначенням застави за правилами ч.ч. 4, 5 ст. 182 КПК України в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 214 720,00 грн., а також покладенням на підозрюваного відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, визначених обов`язків.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 32, 131, 132, 176, ч. 1 ст. 177, 178, 183- 184, 193-194, 196-197, 369, 372 КПК України, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання підозрюваного ОСОБА_5 щодо обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту - відмовити.

Клопотання слідчого СВ ВП№1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Павлоградської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_5 задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 23-59 годин 12 листопада 2023 року.

Ухвала слідчого судді діє до 23-59 годин 12 листопада 2023 року та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Для утримання під вартою підозрюваний ОСОБА_5 підлягає направленню до Державної установи «Дніпровська установа виконання покарань № 4» м. Дніпро у Дніпропетровській області.

Відповідно до ст. 183 КПК України визначити ОСОБА_5 розмір застави, достатньої для виконання підозрюваного обов`язків, передбачених КПК України в розмірі вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 214 720,00 грн.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на р/р UA0017442 в ГУ ДКСУ у м. Києві, МФО 820172, , одержувач платежу: ТУ ДСА України в Дніпропетровській області.

Призначення платежу: застава згідно КПК по справі 194/1414/23 (провадження № 1-кс/194/291/23).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави на ОСОБА_5 , покласти такі обов`язки: прибувати до слідчого із встановленою періодичністю; не відлучатися з м. Тернівка Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1