Справа №705/2988/21
1-кс/705/1153/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 жовтня 2023 року

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю представника потерпілого ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника потерпілого Державного підприємства «Уманське лісове господарство» ОСОБА_3 про відвід судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_4 , заявлений при розгляді кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 , ОСОБА_6 за ч. 3 ст. 191, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 364 КК України, ОСОБА_7 за ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 191 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_4 перебувають матеріали кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 , ОСОБА_6 за ч. 3 ст. 191, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 364 КК України, ОСОБА_7 за ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 191 КК України.

В підготовчому судовому засіданні представник потерпілого ДП «Уманське лісове господарство» ОСОБА_3 подав заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_4 від розгляду вказаного кримінального провадження, у якій посилається на наступне.

23.02.2021 за позовною заявою ОСОБА_6 до ДП «Уманський лісгосп», Уманським міськрайонним судом Черкаської області, як судом першої інстанції, за головуванням судді ОСОБА_4 у цивільній справі № 705/4950/20 визнано незаконним та скасовано наказ Державного підприємства «Уманське лісове господарство» № 189-К від 30.11.2020 «Про припинення трудового договору». Цим же рішенням ОСОБА_6 поновлено на посаді начальника відділу використання лісосировинних ресурсів та реалізації продукції та стягнуто середню заробітну плату за час вимушеного прогулу в розмірі 39181,90 грн. та судовий збір у розмірі 840,80 грн.

Постановою Верховного Касаційного цивільного суду, за касаційною скаргою ДП «Уманський лісгосп», 15.12.2021 рішення судді Уманського міськрайонного суду ОСОБА_4 про поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу на користь ОСОБА_6 , скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

В ході розгляду касаційної скарги, Верховним Касаційним судом встановлено, що рішення Уманського міськрайонного суду, яким поновлено на посаді ОСОБА_6 та стягнуто на його користь 39181,90 грн., не відповідає вимогам матеріального та процесуального права, що прийнято з порушенням основних засад та принципів цивільного судочинства, адже не встановлено всі обставини та не досліджено всі докази, що мали значення для справи, що є наслідком прийняття незаконного та необґрунтованого рішення на користь ОСОБА_6 .

Негативним наслідком прийняття суддею такого рішення є незаконне поновлення ОСОБА_6 на посаді та передчасно і незаконно виплачені ДП «Уманський лісгосп» кошти у розмірі 39181,90 грн. за вимушений прогул та судового збору у розмірі 840,80 грн., які на цей час підприємству повернути не можливо.

У зв`язку із зазначеним, враховуючи, що ДП «Уманський лісгосп» у вказаному кримінальному провадженні є потерпілим, яке звернулося з позовом до підсудних про стягнення солідарно збитків завданих злочином, серед яких одним із підсудних є ОСОБА_6 , а тому викликає сумніви у неупередженості судді щодо прийняття об`єктивного та законного рішення у вказаній справі, у відповідності до вимог і засад кримінального процесуального законодавства України.

Просить суд задовольнити заяву представника ДП «Уманський лісгосп» про відвід судді ОСОБА_4 від участі в кримінальному провадженні (справа № 705/2988/21 провадження № 1-кп/705/662/2) № 0001024.

Представник потерпілого ДП «Уманський лісгосп» ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав заявлений відвід судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_4 , головуючій у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 , ОСОБА_6 за ч. 3 ст. 191, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 364 КК України та ОСОБА_7 за ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 191 КК України, враховуючи, що суддею раніше приймалося рішення у цивільній справі, де сторонами були потерпілий ДП «Уманський лісгосп» та обвинувачений ОСОБА_6 . Рішення суддею було прийнято на користь останнього, який у вказаному кримінальному провадженні є обвинуваченим, але в подальшому було скасоване, як таке, що не відповідає вимогам матеріального та процесуального права, прийнятого з порушенням основних засад та принципів цивільного судочинства, без встановлення усіх обставин та не дослідження усіх доказів, що мали значення у справі, але кошти йому були виплачені, які він відмовляється повернути. У зв`язку з тим, що ДП «Уманський лісгосп» у вказаному кримінальному провадженні є потерпілим, яке звернулося з позовом до підсудних про стягнення солідарно збитків завданих злочином, серед яких одним із підсудних є ОСОБА_6 , тому вважає, що суддя ОСОБА_4 є упередженою при розгляді даного кримінального провадження.

Інші учасники в судове засідання не з`явилися.

Захисник обвинувачених ОСОБА_5 та ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_8 подав до суду заяву, у якій просив суд розгляд заяви про відвід проводити у його відсутність.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_9 подав до суду заяву, у якій зазначив, що не заперечує проти задоволення заявленого відводу.

Суддя ОСОБА_4 викликалася у судове засідання для розгляду заяви про її відвід, однак в засідання не прибула, додаткових пояснень щодо заявленого відносно неї відводу, не подала.

Суд вважає за можливе розглядати заяву про відвід за відсутності осіб, які не з`явились.

Суд, вислухавши представника потерпілого заявника ОСОБА_3 , врахувавши процесуальну позицію сторін, вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи, вважає що заява про відвід не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка підлягає застосуванню відповідно до ст. 9 Конституції України, ст. ст. 1, 8, 9 КПК України, Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» закріплено принцип, за яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом. При цьому, наявність безсторонності визначається в тому числі і тим, чи забезпечує суд умови, за яких у сторін не виникало б будь-яких сумнівів у безсторонності судді та всього складу суду при розгляді справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Відповідно до вимог чинного законодавства України незалежність та неупередженість суду є однією з найважливіших ознак демократичної та правової держави. Це одна із основних засад судочинства в Україні, один із основоположних принципів організації та діяльності судових органів .

В Україні цей принцип реалізується в тому числі за допомогою встановлення у галузі процесуального права інституту відводу судді від участі у розгляді справи, оскільки відвід це заява про недовіру складу суду, що розглядає справу, з підстав, зокрема, наявності сумнівів у його неупередженості та об`єктивності.

Регламентуючи нормами права цей процесуально-правовий інститут, необхідно керуватися єдністю принципів здійснення судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, а вони однакові для усіх видів судочинства. Саме відвід є законодавчо передбаченою процедурою, яка б гарантувала сторонам незалежність, неупередженість та об`єктивність судді у ставленні до кожного з них, а відтак, була б гарантією реалізації цих принципів.

У відповідності до ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Згідно ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених ст.ст. 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. Заяви про відвід (самовідвід) можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження.

Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.

Під час розгляду заяви представника потерпілого ОСОБА_3 про відвід судом встановлено, що останній висловлює недовіру головуючому судді по справі посилаючись на прийняте суддею рішення у цивільній справі, де відповідачем було ДП «Уманський лісгосп», на користь одного із обвинувачених, та яке в подальшому було скасоване касаційною інстанцією, тому вважає, що суддя ОСОБА_4 при розгляді даного кримінального провадження буде необ`єктивною.

Отже заява про відвід зумовлена переконаннями представника потерпілого, які склалися на підставі наявності прийнятого суддею рішення в іншій справі, що розглядалась в цивільному процесі, яке в подальшому було скасоване, що, на думку суду, не може вважатися наявністю обґрунтованого сумніву, внаслідок якого головуюча суддя не може брати участі у кримінальному провадженні.

Позиція представника потерпілої сторони у кримінальному провадженні про упередженість та можливий результат розгляду суддею кримінального провадження є лише його припущенням на підставі суб`єктивних висновків.

При цьому, суд враховує, що представник потерпілого, який є фахівцем у галузі права адвокатом, брав участь в попередніх судових засіданнях під час судового провадження по даній справі, та був обізнаний про наявність рішення судді Уманського міськрайонного суду ОСОБА_4 від 15.12.2021 по цивільній справі про поновлення на роботі та стягнення середнього, де сторонами були ОСОБА_6 та ДП «Уманський лісгосп», однак заяв про відвід судді не подавав та зазначав про відсутність відводів складу суду.

Також суд звертає увагу, що під час розгляду кримінального провадження потерпіла сторона не позбавлена можливості діяти відповідно до принципу змагальності сторін, який передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Відповідно до практики ЄСПЛ наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивними критеріями. Розглядаючи суб`єктивні підстави, беруться до уваги особисті переконання та поведінка судді, тобто наскільки суддя неупереджений та безсторонній у даній справі. Об`єктивний критерій визначається забезпеченням судом та його складом відсутності будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Крім того, при вирішенні заявлених відводів та самовідводів необхідно приймати до уваги рішення Ради суддів України № 46 від 07 вересня 2017 «Про роз`яснення деяких питань щодо конфлікту інтересів в діяльності суддів», судова процедура вважається справедливою тільки тоді, коли вона спрямована на забезпечення верховенства права, законності, рівності учасників процесу перед законом і судом, змагальності, гласності та відкритості.

Професіоналізм, незалежність та неупередженість суддів є неодмінною гарантією справедливого вирішення судових спорів.

Будь-яких посилань та зазначення фактичних обставин, які моли б свідчити про упередженість головуючої судді ОСОБА_4 і викликати сумнів щодо об`єктивного та безстороннього розгляду нею зазначеного кримінального провадження, на думку суду, представником потерпілого не надано. Заява про відвід зумовлена насамперед суб`єктивними внутрішніми переконаннями потерпілої сторони щодо подальшого розгляду кримінального провадження та неможливості ухвалення головуючим суддею ОСОБА_4 законного рішення та не є достатніми для виникнення вказаного вище сумніву, внаслідок якого головуюча суддя не може брати участі у розгляді клопотання слідчого.

Крім того, як вбачається з матеріалів кримінального провадження, підготовчі засіданні у справі призначалися неодноразово, і в судових засіданнях представник потерпілого був присутнім, але при цьому заява про відвід була заявлена з плином значного проміжку часу, хоча потерпілій стороні при призначенні підготовчого засідання вже було відомо, що розгляд кримінального у вказаній справі здійснюється саме цим складом суду.

На думку суду, самі по собі твердження заявника про сумнів щодо подальшого об`єктивного та неупередженого розгляду кримінального провадження та винесення законного судового рішення головуючою суддею ОСОБА_4 , як і обставини прийняття даним суддею рішення у іншій цивільній справі за участі обвинуваченого та потерпілого у даному кримінальному провадженні не є підставами для відводу судді, та не є обставиною, яка може викликати сумнів в неупередженості судді та виключає участь судді у розгляді кримінального провадження в розумінні п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, що узгоджується з позицією, висловленою в рішення Ради суддів України від 08 червня 2017 року № 34 (зі змінами, внесеними рішенням Ради суддів України № 13 від 01 березня 2019 року).

При цьому суд зазначає, що суддя повинен виконувати свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику, а право подавати скарги на дії судді можна віднести до одного із засобів контролю за діяльністю судді під час здійснення ним правосуддя, і в жодному разі можливість скористатися таким правом не є способом усунення певного судді від здійснення посадових обов`язків у конкретній справі за бажанням конкретних осіб і може бути розцінене як намагання здійснити тиск на суд при здійсненні правосуддя.

З огляду на викладене, за встановлених обставин суд не вбачає підстав для задоволення заявленого представником потерпілого Державного підприємства «Уманське лісове господарство» ОСОБА_3 відводу.

Керуючись ст. ст. 75, 80, 81 КПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви представника потерпілого Державного підприємства «Уманське лісове господарство» ОСОБА_3 про відвід судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_4 , заявлений при розгляді кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 , ОСОБА_6 за ч. 3 ст. 191, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 364 КК України, ОСОБА_7 за ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 191 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1