Провадження № 1-кс/761/8912/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 травня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання генерального директора ТОВ «КВОРУМ-НАФТА» ОСОБА_5 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000882 від 29.06.2022 року, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання генерального директора ТОВ «КВОРУМ-НАФТА» ОСОБА_5 про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 05.04.2023 року (справа 761/11233/23) у кримінальному провадженні №0000882 від 29.06.2022 року.

В своєму клопотанні заявник зазначає, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 05.04.2023 року по справі №761/11233/23, у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000882, було накладено арешти на грошові кошти та заборонено проводити видаткові операції по перерахуванню і зняттю грошових коштів (за виключенням сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), що входять в систему оподаткування та виплати заробітної плати), які знаходяться на розрахункових рахунках ТОВ «КВОРУМ-НАФТА» на суму, що не перевищує 208 472 000 грн.

В обґрунтування клопотання, зазначено, що наразі відпала потреба у продовженні дії даного заходу забезпечення кримінального провадження та арешт коштів було накладено необґрунтовано. З матеріалів клопотання про арешт майна, вбачається, що обґрунтовуючи необхідність арешту грошових коштів, прокурор посилався на господарські операції між суб`єктами господарювання ТОВ «Торговий дім «Агротера» та ТОВ «Агрокультура Дніпра».

При цьому, ТОВ «КВОРУМ-НАФТА» не має жодного відношення до кримінального провадження №0000882, та не мало господарських взаємовідносин з ТОВ «Агрокультура Дніпра». Арешт накладений на грошові кошти товариства на штучно завищену суму 208 472 000,00 грн., що не відповідає співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Внаслідок арешту коштів на рахунках ТОВ «КВОРУМ-НАФТА», відкритих у банківських установах, фактично зупинена правомірна підприємницька діяльність товариства, оскільки воно позбавлене можливості користуватися власними грошовими коштами для розвитку комерційної діяльності та виконувати взяті на себе зобов`язання, у тому числі по виплаті заробітної плати. Арешт коштів на рахунках товариства призвів до надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності ТОВ «КВОРУМ-НАФТА».

Таким чином, на думку заявника арешт на майно накладено необґрунтовано, а відтак просить слідчого суддю його скасувати.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 просила задовольнити клопотання з підстав наведених у ньому та скасувати арешт, який накладено на грошові кошти, які належать ТОВ «КВОРУМ-НАФТА», оскільки подальше застосування арешту накладеного на грошові кошти підприємства блокую його діяльність.

Прокурор у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечувала, зазначила про обґрунтованість ухвали слідчого судді, якою накладено арешт грошові кошти, що знаходяться на банківських рахунках ТОВ «КВОРУМ-НАФТА» та вказала на необхідність існування такого заходу забезпечення кримінального провадження.

Заслухавши пояснення учасників розгляду клопотання, проаналізувавши доводи клопотання, вивчивши додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ст.131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Частиною другою цієї статті визначені випадки, у яких допускається арешт майна, в тому числі, з метою збереження речових доказів.

Частиною 2 ст. 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, серед іншого, правову підставу для арешту майна та можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України).

Правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів визначені частиною третьою ст. 170 КПК України, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом, або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно зі ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як встановлено в судовому засіданні Головним підрозділом детективів Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000882 від 29.06.2022, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 205-1, ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК, ч. 5 ст. 27 ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України.

За твердженням органу досудового розслідування, в ході досудового розслідування кримінального провадження встановлено, що службовими особами ТОВ «Торговий Дім «АГРОТЕРРА» в період з 01.06.2021 до 15.01.2022 відображено операції з придбання у ТОВ «Агрокультура Дніпра», а також у суб`єктів підприємницької діяльності з ознаками ризиковості - ТОВ «Стс групп», ТОВ «Смартвіжін», ТОВ «Бескид Трейд», ТОВ «Марвел Профіт», ТОВ «Торговий будинок Артензія», ТОВ «Сейф про», ТОВ «Опті-Фрут» ПП «Орлан Дніпро» та ПП «Трейд-стар Груп» сільськогосподарської продукції та продуктів харчування на загальну суму ПДВ 213 млн грн.

У свою чергу ТОВ «Агрокультура Дніпра» відображено операції з придбання сільськогосподарської продукції (яка у подальшому продана в адресу ТОВ «Торговий Дім «АГРОТЕРРА») у суб`єктів підприємницької діяльності з ознаками ризиковості - ФГ «Родючий колос», ТОВ ФГ «Деметра Трейд», ТОВ ФГ «Широкі простори», ТОВ «Вальхала 2021», ТОВ ФГ «Багате збіжжя», ТОВ ФГ «Росянський колосок», ТОВ ФГ «Щедрий врожай торг», ТОВ «Кубиш», ТОВ «Калькерія», ФГ «Житниця - агро плюс» та ФГ «Агрозбіжжя» та 23 інших суб`єктів господарської діяльності на загальну суму ПДВ 162, 8 млн. грн.

В подальшому службові особи ТОВ «Торговий Дім «АГРОТЕРРА», здійснивши документальне оформлення придбання та продажу товарів, без реального руху активів, з метою мінімізації податкових зобов`язань ТОВ «Агрокомпанія «Біофуд», ТОВ «Євростандарт», ТОВ «Агропрод Україна», ТОВ «ЛГЗ Прайм», ТОВ «МТК», ТОВ «Кворум-нафта», ТОВ «Дієса», ТОВ «Прогрес-Агротрейд», ТОВ «Теп транско», ТОВ «Рок трейд», ПП «Явір-2000», ТОВ «Явір-2005», ТДВ «Запорізький хлібозавод № 3», АТ «Чернівецький хлібокомбінат», ТОВ «Запоріжмлин», ТОВ «Бердянський хлібокомбінат», ТОВ «Фіта Трейд», ДП «ДП Агросервіс» на загальну суму ПДВ - 208 472,2 тис. грн., вчинили пособництво вказаним суб`єктам господарської діяльності в умисному ухиленні від сплати податків.

Постановою детектива БЕБ від 22.03.2023 грошові кошти на рахунках підприємств, які задіяні у вказаній протиправній схемі визнано речовими доказами в даному кримінальному провадженні.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 05.04.2023 року по справі №761/11233/23, у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000882, було накладено арешти на грошові кошти, що знаходяться на рахунках ТОВ «КВОРУМ-НАФТА», у межах суми 208 472 000 грн., із забороною проводити видаткові операції по перерахуванню і зняттю грошових коштів (за виключенням сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), що входять в систему оподаткування та виплати заробітної плати).

Зі змісту ухвали вбачається, що арешт на грошові кошти було накладено з метою збереження речових доказів.

Проте, накладення арешту на майно можливе лише за умови наявності підстав вважати, що воно є доказом злочину, що повинно бути встановлено в судовому порядку на підставі достатніх й допустимих доказів, наданих слідчим.

У матеріалах кримінального провадження єдиним доказом на підтвердження можливого ухилення ТОВ «КВОРУМ-НАФТА» від сплати податку на прибуток є аналітичне дослідження фінансово-господарських операцій переліку підприємств за період діяльності з 01.06.2021 по 15.01.2022.

Так, згідно аналітичного дослідження ДПС України «про результати дослідження фінансово-господарської діяльності ТОВ «Торговий Дім «АГРОТЕРРА», щодо наявності ознак правопорушень, пов`язаних з легалізацію (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму або фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення, та/або інших правопорушень за період з 01.06.2021 по 15.01.2022» № 20/99-00-08-02-04-20/44273045 від 13.05.2022 вбачається, що фінансово-господарська діяльність ТОВ «Торговий Дім «АГРОТЕРРА», за період з 01.06.2021 по 15.01.2022 була спрямована на отримання контрагентами податкової вигоди в результаті документального фіксування господарських операцій по ланцюгу постачання товарів, зокрема зазначене підприємство оформило операції з продажу сільгосппродукції невідомого походження на суму ПДВ - 208 472,2 тис. грн. в адресу підприємств: ТОВ «Агрокомпанія «Біофуд», ; ТОВ «Євростандарт», ; ТОВ «Агропрод Україна», ; ТОВ «ЛГЗ Прайм», ; ТОВ «МТК», ; ТОВ «Кворум-нафта», ; ТОВ «Дієса», ; ТОВ «Прогрес-Агротрейд», ; ТОВ «Теп транско», ; ТОВ «Рок трейд», ; ПП «Явір-2000», ; ТОВ «Явір-2005», ; ТДВ «Запорізький Хлібозавод № 3», ; ТОВ «Чернівецький Хлібокомбінат» (АТ «Чернівецький Хлібокомбінат»), ; ТОВ «Запоріжмлин», ; ТОВ «Бердянський Хлібокомбінат», ; ТОВ «Фіта трейд», ; Дочірнє підприємство «ДП Агросервіс 2000», , без їх фактичного здійснення, що дало змогу мінімізувати податкові зобов`язання з ПДВ для підприємств-контрагентів.

При цьому сума ПДВ - 208 472,2 тис. грн., зазначена у аналітичному дослідженні ДПС України за період з 01.06.2021 по 15.01.2022 визначена з урахування низки господарських операцій з продажу сільгосппродукції від імені ТОВ «Торговий Дім «АГРОТЕРРА», на адресу 18 підприємств, в тому числі і ТОВ «КВОРУМ-НАФТА».

Вказане свідчить, що арешт накладений на грошові кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «КВОРУМ-НАФТА» в сумі 208 472 000 грн., не відповідає співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Крім того, як вбачається зі змісту аналітичного дослідження ДПС України «про результати дослідження фінансово-господарської діяльності ТОВ «Торговий Дім «АГРОТЕРРА», воно проведена на підставі податкової інформації, що наявна в інформаційно-аналітичних базах стосовно контрагентів вказаного підприємства.

Слідчий суддя зазначає, що на початкових стадіях досудового розслідування будь які аналітичні дослідження можуть свідчити про існування обґрунтованої підозри щодо можливого вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, але в подальшому такі дослідження спеціалістів повинні бути підтверджені належними та допустимими доказами, зокрема висновками експертів.

Слідчий суддя також враховує, що у постанові Верховного Суду від 02.04.2020 у справі № 160/93/19, ВС зробив висновок, про те, що жодні аналітичні довідки чи висновки експертів не в змозі замінити узгоджене Податкове повідомлення-рішення - письмове повідомлення контролюючого органу, а будь-яка податкова інформація, що наявна в інформаційно-аналітичних базах стосовно контрагентів суб`єкта господарювання по ланцюгах постачання, носить виключно інформативний характер та не є належним доказом ухилення від сплати податків.

Також у постанові Великої Палати Верховного Суду у справі 106/3364/19 від 07.07.2022, зазначено, що Порушення, допущені одним платником податків, за загальним правилом не впливають на права та обов`язки іншого платника податків; чинне законодавство не покладає на підприємство обов`язок збирання інформації про стан господарської діяльності та порушення підприємств-контрагентів; так само невиконання контрагентами своїх податкових обов`язків не може бути безумовним свідченням відсутності ділової мети та/або обізнаності платника податків із протиправним характером діяльності його контрагентів та відповідно недостовірності задекларованих даних податкового обліку платника податків.

На теперішній час матеріали кримінального провадження не містять переконливих доказів того, що арештоване майно, а саме грошові кошти на рахунках підприємства, відкритих в банках, набуто ТОВ «КВОРУМ-НАФТА» у власність протиправним шляхом або внаслідок вчинення кримінального чи правопорушення.

Крім того, прокурором не доведено, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення його збереження.

Відповідно до Постанови Європейського Суду з прав людини від 09 червня 2005 року по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Європейським Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності та не було свавільним.

Окрім того, Європейський суд через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (рішення «Іатрідіс проти Греції»). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу Конвенції. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення «Спорронг та Льонрот проти Швеції»). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства»).

Крім того, будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі ст. 1 Протоколу № 1 Конвенції. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення ЄСПЛ у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції» від 23.09.1982) Таким чином, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» від 21.02.1986).

Водночас, у п. 38 рішення по справі «Ісмайлов проти Росії» від 16.10.2008 ЄСПЛ встановив, що для того, щоб втручання вважалося пропорційним воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи».

Аналогічна правова позиція відображена ЄСПЛ, як у справі «Бакланов проти Росії», так і в справі «Фрізен проти Росії», в яких суд зазначив що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним, тобто для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар» для особи.

Разом з цим, як вбачається з вищевикладеного, накладений у даному кримінальному провадженні такий захід забезпечення як арешт грошових коштів ТОВ «КВОРУМ-НАФТА» жодним чином не сприяє швидкому, повному та неупередженому розслідуванню у кримінальному провадженні та будь-яким чином не пов`язаний з розслідуванням конкретного злочину, оскільки посадовим особам ТОВ «КВОРУМ-НАФТА» не було повідомлено про підозру.

Слідчий суддя також враховує, що подальше застосування арешту на майно на даному етапі досудового розслідування, вплине на здійснення, правомірної господарської діяльності товариства, тобто унеможливить її, що є надмірним порушенням прав юридичної особи.

Пунктом 2 ч. 2.6 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справи від 07.02.2014 зазначено, що арешт може бути накладено на майно підозрюваного, обвинуваченого, осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

При цьому таке майно може перебувати, як у згаданих осіб так і в інших фізичних або юридичних осіб.

Щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому ст. ст. 276-279 КПК, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст. 291 КПК) або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна.

Таким чином, окрім факту належності майна до предмету злочину, використання його як засобу чи знаряддя вчинення злочину чи одержання внаслідок вчинення злочину та/або встановлення, що воно є доходами від такого майна, для застосування арешту майна орган досудового розслідування повинен був довести, що ТОВ «КВОРУМ-НАФТА» здобуло майно незаконно.

Натомість, жодних відомостей щодо дослідження цих фактів та доказів, які підтверджують наявності у арештованого майна таких ознак, на даний час не встановлено.

Таким чином під час розгляду клопотання про скасування арешту майна прокурором не доведено, що власник майна ТОВ «КВОРУМ-НАФТА» знав про можливе порушення підприємством ТОВ «Торговий Дім «АГРОТЕРРА» податкового законодавства та невиконання своїх податкових обов`язків.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання генерального директора ТОВ «КВОРУМ-НАФТА» ОСОБА_5 про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 05.04.2023 року (справа 761/11233/23) у кримінальному провадженні №0000882 від 29.06.2022 року, підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.174, 276-278, 303, 309, КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання генерального директора ТОВ «КВОРУМ-НАФТА» ОСОБА_5 про скасування арешту майна - задовольнити.

Скасувати арешт накладений ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 05.04.2023 року у кримінальному провадженні №0000882, на грошові кошти, які знаходяться на розрахункових рахунках ТОВ «КВОРУМ-НАФТА» (), на суму, що не перевищує 208 472 000 грн., а саме:

АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528), адреса м. Київ, вул. Жилянська, буд. 43:

- № НОМЕР_1 (Українська гривня);

- № НОМЕР_2 (росiйський рубль);

- № НОМЕР_2 (долар США);

- № НОМЕР_2 (євро);

- № НОМЕР_2 (Українська гривня);

- № НОМЕР_3 (Українська гривня);

АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» (МФО 380805), адреса м. Київ, вул. Алмазова Генерала, буд. 4А:

- № НОМЕР_4 (долар США);

- № НОМЕР_5 (Українська гривня);

- № НОМЕР_6 (Українська гривня);

- № НОМЕР_7 (Українська гривня);

- № НОМЕР_8 (Українська гривня);

- № НОМЕР_9 (євро);

- № НОМЕР_10 (Українська гривня);

АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (МФО 305299), адреса м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д:

- № НОМЕР_11 (Українська гривня);

- № НОМЕР_12 (Українська гривня).

Скасувати заборону проводити видаткові операції по перерахуванню і зняттю грошових коштів, які знаходяться на вищезазначених банківських рахунках.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1