Справа № 646/2710/23
№ провадження 1-кп/646/391/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.06.2023 м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова

у складі : головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника - ОСОБА_4

обвинуваченого - ОСОБА_5 ,

розглянувши в відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Харкові в режимі відеоконференції клопотання прокурора Куп`янської окружної прокуратури Харківської області у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000703 від 14.03.2023 року, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України,

в с т а н о в и в:

Прокурор Куп`янської окружної прокуратури Харківської області звернувся до суду з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , в якому просить продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів, який спливає 15.06.2023 року, посилаючись на те, що, ризики, передбачені ст. 177 КПК України продовжують існувати, а саме: переховування від суду, оскільки обвинувачений не має власного заробітку та міцних соціальних зв`язків, обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, за яке законом передбачено позбавлення волі від 7 до 15 років, незаконно впливати на свідків, потерпілого у цьому кримінальному провадженні, які ще мають бути допитані безпосередньо під час судового засідання з метою схилити їх до відмови від дачі правдивих показань у кримінальному провадженні, вчинити нові кримінальні правопорушення, що в свою чергу, може призвести до тяжких наслідків.

В судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисник проти задоволення клопотання не заперечували.

Вислухавши учасників кримінального провадження суд приходить до наступного.

Згідно з ч. 3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань, суд додержується правил, передбачені розділом II цього Кодексу.

У рішенні Конституційного Суду України від 23 листопада 2017 року №1-р/2017,зазначено, що під час судового провадження у суді першої інстанції прокурор як сторона обвчинувачення має обов`язок підтримувати публічне обвинувачення в суді, доводити винуватість особи та необхідність продовження запобіжного заходу шляхом подання відповідних клопотань щодо цього провадження. Конституційний суд України виходить з того, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване ч.1 ст.29 Конституції України право на свободу та особисту недоторканість, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії- стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора (ч.4 ст. 176 КПК України). Згідно з конституційними принципами вірності та змагальності інші учасники кримінального провадження, разом із прокурорм, наділені повноваженням заявляти клопотання, зокрема, щодо застосування інших, у тому числі і більш м`яких, запобіжних заходів, їх зміни чи скасування.

Відповідно до ст. 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

У відповідності до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання під вартою обвинуваченого до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

До спливу строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно ч.3 ст. 199 КПК України обставиною, яка є підставою для продовження строку тримання під вартою є те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання під вартою.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини, зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».

Одночасно судом враховується практика Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. Вирішуючи це питання, суд своїм рішенням зобов`язаний забезпечити не тільки права обвинуваченого, але й високі стандарти охорони суспільних прав та інтересів.

Обвинувачений ОСОБА_6 , раніше не судимий в силу ст.89 КК України, обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст.12 КК України, відноситься до особливо тяжких злочинів,

Враховуючи вище викладене, суд вважає, що на момент вирішення питання про продовження запобіжного заходу ОСОБА_6 на даній стадії судового розгляду встановлено існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки підстави, які були враховані при обранні йому такого запобіжного заходу, на даний час продовжують існувати, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є найбільш ефективним для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також данних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою судом не встановлено, тому клопотання прокурора підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 314-317, 369-372, 376 КПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання Куп`янської окружної прокуратури Харківської області у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000703 від 14.03.2023, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів, тобто до 12.08.2023 р. включно без визначення застави.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 14.06.2023 року.

Суддя ОСОБА_1