Справа №294/966/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 травня 2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Житомирського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання про арешт майна, внесене слідчим СВ ВП № 5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Чуднівської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000126 від 09.05.2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, та додані до нього матеріали, -

в с т а н о в и в :

Житомирським апеляційним судом до суду передано вище вказане клопотання, в якому слідчий просить накласти арешт на велосипед, вилучений під час огляду місця події 10.05.2023 року.

Мотивуючи клопотання слідчий вказав, що 07.05.2023 у вечірній час за адресою: АДРЕСА_1 невідома особа здійснила крадіжку велосипеду зеленого кольору, який знаходився поблизу вказаного будинку, належного ОСОБА_5 , чим заподіяла останній матеріального збитку сума якого встановлюється.

Вказані відомості 09.05.2023 зареєстровано в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000126 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході проведення огляду місця події 10.05.2023 року ОСОБА_6 добровільно видав працівникам поліції викрадений ним велосипед зеленого кольору марка якого не встановлена.

Обґрунтовуючи необхідність накладення арешту на майно, слідчий посилається на необхідність проведення судових товарознавчих експертиз.

У судове засідання сторони не з`явились.

Слідчим ОСОБА_3 подано заяву про проведення розгляду справи без її участі; клопотання просить задовольнити у повному обсязі (а.с. 8).

Неприбуття слідчого та власника майна в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання з огляду на приписи ч. 1 ст. 172 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ ВП № 5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного 09.05.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000126 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України (а.с. 3).

10.05.2023 року, під час проведення огляду місця події, ОСОБА_6 добровільно видав працівникам поліції викрадений ним велосипед зеленого кольору марка якого невстановлена (а.с. 5).

Постановою слідчого ВП № 5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 від 10.05.2023 року (а.с. 7) визнано речовим доказом у кримінальному провадженні за № 0000126 від 09.05.2023 року, велосипед зеленого кольору марка якого не встановлена.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.

Згідно п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З урахуванням викладеного, оскільки вилучене майно може бути використане як докази на підтвердження обставин, що підлягають встановленню під час кримінального провадження, взявши до уваги стадію досудового розслідування, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, з метою проведення судових експертиз, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання та накласти на вказане майно арешт.

Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на велосипед зеленого кольору, вилучений під час огляду місця події 10.05.2023 року, марка якого не встановлена.

Після проведення відповідних судових експертиз вказаний речовий доказ передати на відповідальне зберігання потерпілій ОСОБА_5 .

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1