ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9758/23
провадження № 1-кс/753/1995/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" червня 2023 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засіданні ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Дарницького УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні №0002160, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою по матеріалам досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002160 від 09.06.2023, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Восход, Красногвардійського району, АР Крим, громадянина України, освіта середня, не одруженого, не маючого на утриманні неповнолітніх дітей, офіційно не працевлаштованого, не маючого місця реєстрації проживання, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст.89 КК України не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.348 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

10.06.2023 до слідчого судді Дарницького районного суду м.Києва надійшло клопотання старшого слідчого СВ Дарницького УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання слідчим зазначено, що в провадженні СВ Дарницького УП ГУНП у м.Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0002160 від 09.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.348 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 08.06.2023 приблизно о 22.30год., перебуваючи за адресою: м.Київ, вул.Заплавна, 6а де на другому поверсі будинку переховувався від працівників поліції у зв`язку з тим, що ОСОБА_8 вказала на нього, як на особу, яка вчинила відносно неї злочин.

Так, працівники поліції ОСОБА_9 та ОСОБА_10 08.06.2023 приблизно о 22.40год., перебуваючи у форменному одязі на чергуванні, відпрацьовуючи повідомлення про злочин з дозволу власника будинку ОСОБА_11 піднялись на другий поверх вказаного будинку та розійшлись його оглядати.

В цей час, ОСОБА_5 знаходячись за дверима кімнати другого поверху будинку, побачив працівника поліції у форменому одязі, розуміючи, що працівники поліції при виконанні службових обов`язків, та прийшли до будинку з метою його затримання після вчинення кримінального правопорушення, навів гладко ствольну мисливську рушницю «Іж» споряджену двома мисливськими патронами 16 калібру на працівника поліції ОСОБА_9 , висловлюючи погрози позбавити працівника поліції життя, після чого реалізуючи свій злочинний умисел направлений на позбавлення життя працівника поліції здійснив один постріл в ОСОБА_9 , але останній встиг зреагувати та відстрибнув у сторону.

Слідчим зазначено, що у вчиненні даного злочину обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Його причетність до вчинення вказаного злочину підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами.

В порядку ст.177 КПК України прокурором встановлені наступні ризики, які обґрунтовують необхідність застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а саме те, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Слідчим також зазначено, що більш м`які запобіжні заходи не можуть бути застосовані до підозрюваного ОСОБА_5 , оскільки він вчинив умисний особливо тяжкий злочин; з оточення підозрюваного немає осіб, які могли б виступати в якості поручителів; домашній арешт не зможе перешкодити встановленим ризикам з огляду на обставини вчиненого кримінального правопорушення.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити та застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання зазначаючи, що клопотання не обґрунтоване, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом. Зазначив, що підозра необґрунтована, оскільки немає доказів того, що ОСОБА_5 ідентифікував потерпілого як працівника поліції, оскільки в приміщенні не було світла, а працівник поліції не повідомляв про свій службовий статус. Просив суд звернути увагу на те, що протокол огляду, затримання складався без захисника, що є порушенням права на захист. Вважав, що складу злочину не має, а ризики не доведені у зв`язку з чим, просив застосувати до ОСОБА_5 домашній арешт.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника та зазначив, що наміру стріляти в поліцейського у нього не було, він намагався здійснити суїцид тому цілився в себе.

Заслухавши думку учасників розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя зазначає наступне.

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До них, згідно з п.9 ч.2 ст.131 КПК України, віднесені також запобіжні заходи.

Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Згідно з ч.1 ст.176 КПК України серед інших запобіжним заходом є: тримання під вартою.

Частина 3 ст.176 КПК України встановлює, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, перелік яких визначено ч.1 ст.178 КПК України.

Згідно з вимогами ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно з положеннями ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать (1) про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, (2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, (3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З аналізу зазначених вище норм законодавства можна підсумувати, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу слідчому судді необхідно перевірити:

1)чи набула особа статусу підозрюваного;

2)чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні такою особою кримінального правопорушення;

3)чи наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України;

4)чи наявні інші обставини, які враховуються при обранні запобіжного заходу, передбачені ст.178 КПК України;

5)чи можливо застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою та чи наявні відомості на переконання того, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам кримінального провадження;

6)вирішення питання щодо застави.

Так, відповідно до ч.1 ст.42 КПК України, підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 КПК України, повідомлено про підозру.

Як встановлено слідчим суддею, письмове повідомлення про підозру було вручено особисто ОСОБА_5 , 09.06.2023, про що є відмітка в підозрі.

Отже, у відповідності до вимог ст.42 КПК України ОСОБА_5 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Окрім цього, ОСОБА_5 був затриманий 08.06.2023 року о 22 годині 55 хвилин, в порядку ст.208 КПК України.

Відповідно до положень ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є, зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Разом з тим, кримінальне процесуальне законодавство України не містить визначення поняття «обґрунтована підозра», а тому, керуючись приписами ч.5 ст.9 КПК України, слідчий суддя при встановленні змісту вказаного поняття враховує практику Європейського суду з прав людини.

Так, з усталеної практики ЄСПЛ вбачається, що існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які змогли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як і ті, що обґрунтовують засудження особи, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України»).

Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності переконання «поза розумним сумнівом» щодо вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна ґрунтуватись на об`єктивних фактах, встановлених на підставі наданих стороною обвинувачення доказів.

Таким чином, слідчому судді необхідно з`ясувати, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_5 міг вчинити інкримінований йому злочин. При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація конкретних діянь здійснюється судом під час розгляду справи по суті.

В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, передбаченого ст.348 КК України, тобто у посяганні на життя працівника правоохоронного органу, а саме замаху на вбивство працівника правоохоронного органу у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст.348 КК України.

Для визначення причетності ОСОБА_5 до подій кримінального правопорушення слідчим суддею досліджені відомості, надані сторонами, зокрема: протокол прийняття заяви про вчинення злочину; протокол допиту потерпілого від 09.06.2023; протокол огляду від 09.06.2023; протоколи допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_8 , ОСОБА_11 .

Оцінивши вказані докази в їх сукупності з доводами клопотання та учасників судового засідання, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_5 виходячи з наданих матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення підозрюваним кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

Ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він схильний і має реальну можливість їх здійснити у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

У клопотанні вказано, що підозрюваний ОСОБА_5 може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органу досудового розслідування та суду є реальним, враховуючи те, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ст.348 КК України, яке передбачає покарання у виді позбавлення волі від 9 до 15 років або довічним позбавленням волі. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Оцінюючи можливість підозрюваного впливу на свідків, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

Необхідно також зазначити те, що ОСОБА_5 проживає в одному будинку зі свідками у вказаному провадженні, має зброю та навички користування нею, чим може скористатись для незаконного впливу на свідків з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними свідчень.

Вищезазначене вказує на те, що ризик незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні існує, що обумовлює необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу з метою запобігання цьому ризику.

Доводи захисника про порушення права ОСОБА_5 на захист, з огляду на складання протоколу його затримання у відсутність захисника, суд вважає необґрунтованим оскільки вказане спростовуються матеріалами клопотання, з яких вбачається, що уповноважені особи, здійснюючи затримання ОСОБА_5 , повідомили про це Регіональний центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги у м.Київ, як того вимагають положення ч.4 ст.213 КПК.

Щодо доводів захисника про недопустимість доказів, слідчий суддя зазначає, що відповідно до ч.3 ст.26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Оцінку доказів на допустимість надає суд, під час розгляду кримінального провадження по суті, в той час як слідчий суддя лише перевіряє, щоб докази формували думку в об`єктивного спостерігача про те, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Разом з цим, слідчий суддя не вдаючись в оцінку допустимості доказів звертає увагу, що відповідно до ч.3 ст.214 КПК України, огляд місця події може бути проведений у невідкладних випадках до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Доводи захисника про те, що до ОСОБА_12 може бути застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя вважає необґрунтованими, оскільки враховуючи особу підозрюваного, який в тому числі не одружений, сім`ї та утриманців не має, що свідчить про відсутність у нього міцних соціальних зв`язків та стримуючих факторів, не має офіційно зареєстрованого місця проживання, що позбавляє слідчого суддю дійти до переконання, про належну процесуальну поведінку останнього в умовах знаходження під домашнім арештом з врахуванням встановлених ризиків.

Таким чином, прокурором доведено, що органом досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України. Прокурором правильно наведені підстави вважати, що існують ризики переховування від органів досудового розслідування та/або суду; ризик незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Наявність обґрунтованої підозри про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ст.348 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим в інкримінованому кримінальному правопорушенні у виді позбавлення волі на строк від 9 до 15 років або довічне позбавлення волі; вік та стан здоров`я підозрюваного, а саме відсутність відомостей про те, що стан здоров`я ОСОБА_5 унеможливлює його знаходження в умовах слідчого ізолятору; відсутність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків, офіційного місця роботи та проживання в сукупності дають обґрунтовані підстави сумніватися, що підозрюваний, перебуваючи на волі, не буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду, та не вчинить тиск на свідків.

Слідчий суддя вважає, що запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає особі, характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується ОСОБА_5 , не надає можливості перешкоджати інтересам правосуддя шляхом ухилення підозрюваного від досудового розслідування.

Наведені обставини свідчать, що заявлені ризики та суспільна небезпека підозрюваного існують, тому відсутні передумови для застосування підозрюваному менш суворого виду запобіжного заходу.

Таким чином, враховуючи встановлені у судовому засіданні обставини, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність усіх обставин, для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , що є необхідним та достатнім для запобігання існуючим ризикам і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, у зв`язку з чим вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Окрім цього, відповідно до ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою має право не визначати розмір застави щодо злочинів, вчинених із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

За наведених вище обставин слідчий суддя не вважає за можливе визначати розмір застави.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Дарницького ГУНП в м.Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_13 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 06 серпня 2023 року включно без визначення розміру застави.

Строк тримання під вартою обчислювати з моменту фактичного затримання підозрюваного ОСОБА_5 з 08.06.2023 року з 22 години 55 хвилини.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її проголошення.

Строк дії ухвали слідчого судді визначити до 06 серпня 2023 року включно.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали буде складено протягом п`яти днів з моменту проголошення її резолютивної частини та проголошено о 10.00 годині 14.06.2023.

Слідчий суддя: ОСОБА_1