1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/5846/22 1-кс/335/2077/2023
10 серпня 2023 року м. Запоріжжя
Під час досудового розслідування встановлено, що невстановлені службові особи Управління з питань попередження надзвичайних ситуацій та цивільного захисту населення Запорізької міської ради та інші органи державної влади неналежно виконують свої службові обов`язки, в тому числі щодо здійснення контролю за утриманням та станом готовності захисних споруд цивільного захисту, через несумлінне ставлення до них, що завдає істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та громадським інтересам територіальної громади міста Запоріжжя.
Так, Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який у подальшому Указами Президента України продовжено до 18.08.2023.
Відповідно до ст. 6 Кодексу цивільного захисту України суб`єктами забезпечення цивільного захисту є центральні органи виконавчої влади, інші державні органи, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації, органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання, громадські організації.
Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 32 Кодексу цивільного захисту України до захисних споруд цивільного захисту належить сховище - герметична споруда для захисту людей, в якій протягом певного часу створюються умови, що виключають вплив на них небезпечних факторів, які виникають внаслідок надзвичайної ситуації, воєнних (бойових) дій та терористичних актів.
Частиною 3 ст. 32 Кодексу цивільного захисту України визначено, що укриттю у сховищах підлягають працівники найбільшої працюючої зміни суб`єктів господарювання, віднесених до відповідних категорій цивільного захисту та розташованих у зонах можливих значних руйнувань населених пунктів; працівники найбільшої працюючої зміни атомних електростанцій, інших ядерних установок, працівники суб`єктів господарювання, які забезпечують функціонування таких станцій (установок) та перебувають у зоні можливих значних руйнувань навколо них; працівники найбільшої працюючої зміни суб`єктів господарювання, віднесених до категорії особливої важливості цивільного захисту та розташованих за межами зон можливих значних руйнувань населених пунктів; хворі, медичний та обслуговуючий персонал закладів охорони здоров`я, які не підлягають евакуації в безпечне місце і перебувають у зонах можливих значних руйнувань населених пунктів.
Утримання захисних споруд цивільного захисту у готовності до використання за призначенням здійснюється їх власниками, користувачами, юридичними особами, на балансі яких вони перебувають (у тому числі споруд, що не увійшли до їх статутних капіталів у процесі приватизації (корпоратизації), за рахунок власних коштів (ч. 8 ст. 32 Кодексу цивільного захисту України).
Окрім того, пунктом 9 Розділу «Утримання фонду захисних споруд» Порядку створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку, затвердженого Постановою КМУ № 138 від 10.03.2017 (далі по тексту - Порядок) передбачено, що утримання фонду захисних споруд у готовності до використання за призначенням здійснюється їх балансоутримувачами.
Згідно з пунктом 10 Порядку балансоутримувач забезпечує утримання захисних споруд та інших споруд, що повинні використовуватися для укриття населення, а також підтримання їх у стані, необхідному для приведення у готовність до використання за призначенням відповідно до вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд. Конкретний строк приведення захисної споруди в готовність до використання за призначенням (крім споруд, що відповідно до законодавства повинні перебувати в постійній готовності) зазначається в паспорті захисної споруди, а саме: не більше 12 годин - для захисних споруд, призначених для укриття працівників (персоналу, найбільшої працюючої зміни) суб`єктів господарювання, віднесених до відповідних категорій цивільного захисту; не більше 24 годин - для інших захисних споруд, споруд подвійного призначення та найпростіших укриттів.
Положеннями п. 11 того ж самого розділу Порядку визначено, що вимоги щодо утримання та експлуатації захисних споруд визначаються МВС.
Згідно з п. 1 Розділу ІІ Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 579 від 09.07.2018 (далі по тексту - Вимоги) споруди фонду захисних споруд мають утримуватися та експлуатуватися у стані, що дозволяє привести їх у готовність до використання за призначенням у визначені законодавством терміни.
Відповідно до п. 7 Розділу ІІ Вимог споруди фонду захисних споруд, їх комунікації, інженерні мережі, інженерне та спеціальне обладнання, системи життєзабезпечення мають утримуватися в належному технічному стані. Утримання та експлуатація обладнання споруд фонду захисних споруд здійснюються згідно з вимогами і рекомендаціями, визначеними технічною документацією на них, а також відповідними нормами і правилами.
Підрозділом 2 Розділу VІ Вимог визначено, що для забезпечення готовності захисних споруд до використання за призначенням їх балансоутримувачі здійснюють оцінку стану їх готовності, організовують періодичні огляди стану захисних споруд, перевірку працездатності їх основного обладнання, планують і проводять технічне обслуговування обладнання та систем життєзабезпечення захисних споруд (п. 1).
Оцінка стану готовності захисних споруд здійснюється щороку з метою виявлення недоліків у стані утримання та експлуатації захисних споруд, передбачення заходів щодо приведення захисної споруди в готовність до використання за призначенням (п. 2). За результатами оцінки стану готовності складається акт оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту.
Про результати щорічних оцінок стану готовності, здійснених без залучення фахівців структурних підрозділів із питань цивільного захисту міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування, органів і підрозділів ДСНС, балансоутримувачі інформують вищезазначені органи і підрозділи з наданням копій актів, складених за їх результатами.
Балансоутримувачем захисної споруди цивільного захисту є КП «Водоканал».
Згідно з обліковою карткою та паспортом захисної споруди загальна площа сховища складає 77,6 кв.м., що може вмістити 50 осіб. Вказане сховище розміщене окремо, має 1 вхід та 1 аварійний вихід, організація, яка експлуатує сховище насосна станція «Павло-Кічкас», цех № 4 КП «Водоканал» з жовтня 1988 року. Введено в експлуатацію у 1988 році.
1.Поновити щільність вхідних дверей;
2.Відремонтувати оголовок запасного виходу;
3.Забезпечити укриття необхідною кількістю місць для сидіння та відпочинку та прийому їжі;
4.Забезпечити укриття ємностями з питною водою із розрахунку 2-4 літри питної води на добу для працівників, які укриваються;
5.Забезпечити укриття ємностями для збору фекальних нечистот;
6.Забезпечити укриття протипожежним майном в повній мірі відповідно до документів.
Наразі надзвичайно актуальним є питання забезпечення безпеки та захисту населення під час повітряної тривоги та у разі здійснення ракетних ударів, здійснення проявів інших видів збройної агресії відносно жителів міста Запоріжжя.
Разом з цим в умовах дії воєнного стану, зважаючи на тривалу збройну агресію російської федерації проти України, яка супроводжується масованими ракетними атаками, руйнуванням об`єктів цивільної та критичної інфраструктури, постійною загрозою для життя та здоров`я цивільного населення нашої країни, та, як наслідок, численними жертвами безневинних людей від дій країни-агресора, а також з урахуванням постійних обстрілів Запорізької АЕС, яка є найбільшою атомною електростанцією в Європі та розташована менш ніж за 100 км від міста Запоріжжя, в таких умовах відсутність доступу цивільного населення до спеціально обладнаного приміщення для забезпечення захисту громадян міста Запоріжжя порушує права мирного населення, передбачені Конституцією України.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Кодексу цивільного захисту України до повноважень органів місцевого самоврядування у сфері цивільного захисту належить здійснення контролю за утриманням та станом готовності захисних споруд цивільного захисту.
Згідно із ч. 3 ст. 19 Кодексу цивільного захисту України організація заходів цивільного захисту здійснюється в субланках ланок територіальних підсистем - виконавчими органами міських, селищних і сільських рад та підрозділів з питань цивільного захисту, які створюються у їх складі.
Прокурор посилаючись на те, що вказане свідчить про невиконання та порушення вимог законодавства України у сфері використання та забезпечення функціонування об`єктів цивільного захисту (захисних споруд) у діях службових осіб Управління з питань попередження надзвичайних ситуацій та цивільного захисту населення Запорізької міської ради, що призводить до порушенням державних інтересів та встановлених державою гарантій по забезпеченню конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності, насамперед в умовах збройної агресії російської федерації проти України, просить клопотання задовольнити.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів. Огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.
Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
У зв`язку з наведеним, з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення вказаного кримінального правопорушення, а саме щодо підтвердження, або спростування встановлених в ході досудового розслідування обставин, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання про проведення огляду.
Керуючись ст.ст.233, 234, 237, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -
Строк дії ухвали визначити до 10.09.2023, після чого вона втрачає законну силу.
Ухвала слідчого судді про надання дозволу на проведення огляду житла та іншого володіння особи з підстав, зазначених у клопотанні прокурора, слідчого, надає право проникнути до житла чи іншого володіння особи лише один раз.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1