У Х В А Л А

"18" вересня 2023 р. Справа153/1436/23

Провадження1-кс/153/309/23-к

Ямпільський районний суд Вінницької області

у складі головуючого слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні у залі судових засідань у приміщенні Ямпільського районного суду Вінницької області у місті Ямпіль Вінницької області клопотання сторони кримінального провадження слідчого СВ ВП №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000161 від 16 вересня 2023 року, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК Українипро арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

Сторона кримінального провадження слідчий СВ ВП №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 з погодженим із прокурором клопотанням про арешт майна звернулась до слідчого судді. Клопотання мотивовано наступним: 16 вересня 2023 року ОСОБА_4 , спільно із ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходились на території подвір`я за адресою: АДРЕСА_1 , де спільно розпивали спиртні напої. Під час розпивання спиртних напоїв у ОСОБА_4 , виник умисел на заподіяння ОСОБА_5 тяжких тілесних ушкоджень. Реалізовуючи свій злочинний намір ОСОБА_4 , взявши до рук кухонний ніж, підійшов до ОСОБА_5 та ним почав наносити останньому множинні удари по тілу в область черевної порожнин та грудної клітини, чим спричинив ОСОБА_6 тілесні ушкодження різного ступеня тяжкості. Відповідно до довідки КНП «Ямпільська територіальна лікарня» Ямпільської міської ради від 17.09.2023, ОСОБА_5 поступив у КНП «Ямпільська ТЛ», з попереднім діагнозом: множинні ножові поранення правої та лівої долі печінки, непроникаючими пораненнями грудної клітини, гемоперитоніум, геморагічний шок, де в результаті йому проведено в екстреному порядку оперативне втручання. Всього 6 ножових поранень (3 проникаючих, 3 непроникаючих). Відповідно до наказу №6 від 17.01.1995 року «Правила оцінки ступеня тяжкості тілесних ушкоджень», п.2.1.3. дане тілесне ушкодження відноситься до тяжкого тілесного ушкодження яке є небезпечне для життя в момент заподіяння.

На підставі отриманих даних, 17.09.2023 перебуваючи на грунтовому відрізку дороги, що навпроти домоволодіння, розташованого по АДРЕСА_2 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , добровільно видала працівникам поліції резинове взуття типу шльопанці чорного кольору зі слідами РБК, в яких перебував 16.09.2023 її син ОСОБА_4 , які в подальшому поміщено до картонної коробки коричневого кольору, яку скріплено капроновою ниткою білого кольору, кінці якої опечатано печаткою «Для пакетів ВП №1…», скріплено підписами учасників слідчої дії та пояснювальними надписами та вилучено до ВП №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області за адресою: вул. Свободи, 120 м. Ямпіль Вінницької області. Вказане резинове взуття типу шльопанці чорного кольору приєднано до даного кримінального провадження, як речові докази. З метою збереження речових доказів, слідча змушена звернутися до суду з даним клопотанням.

Слідчий СВ ВП №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилась, надала суду заяву від 18.09.2023 року про розгляд справи у її відсутність, клопотання підтримала та просила суд його задоволити.

Згідно ст.107 КПК України застосування технічних засобів фіксування розгляду клопотання у даному кримінальному провадженні не здійснюється.

Суд перевірив надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, дійшов таких висновків:

Клопотання про арешт майна відповідає вимогам ст.171 КПК України.

Судом встановлено, що резинове взуття типу шльопанці чорного кольорує речовим доказом, який в свою чергу, згідно ч.2 ст.84 КПК України є процесуальним джерелом доказів.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.7 ст.237 КПУ України при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

В ч.3 ст.170 КПК України зазначено, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчий суддя, прийшов до висновку, що клопотання відповідає вимогам ст.171 КПК України та містить достатньо правових підстав для його задоволення.

Крім того, у справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 р.) ЄСПЛ встановив, що для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи».

При цьому, у судовому засіданні слідчим суддею не встановлено, що клопотання суперечить вищезазначеним вимогам КПК України, тобто містить правові підстави для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення. На думку слідчого судді, стороною кримінального провадження доведено правову підставу для арешту майна.

Враховуючи, що резинове взуття типу шльопанці чорного кольорує речовим доказом по вказаному кримінальному правопорушенню, а тому може бути використане як доказова база у кримінальному провадженніта необхідне для проведення експертиз. З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання слідчого відповідає вимогам ст.171 КПК України та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.131, 132, 170, 171, 172, 173, 175 КПК України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання сторони кримінального провадження слідчого СВ ВП №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000161 від 16 вересня 2023 року, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК Українипро арешт майна - задоволити .

Накласти арешт на майно із позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування майном, а саме:

-резинове взуття типу шльопанці чорного кольору зі слідами РБК, які вилучені 17.09.2023 під час добровільної видачі ОСОБА_7 на ґрунтовому відрізку дороги напроти домоволодіння, розташованого по АДРЕСА_2 .

Виконання ухвали доручити слідчому СВ ВП №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_3 .

Згідно ч.1 ст.175 КПК України копії ухвали направити слідчому для негайного виконання.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1