Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/1729/23

Номер провадження: 1-кс/511/1422/23

22.09.2023 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР, -

ВСТАНОВИВ:

На адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшла вищевказана скарга, згідно якої ОСОБА_3 просить поновити строк на подання скарги, визнати незаконною бездіяльність уповноважених посадових осіб Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області щодо несвоєчасного внесення відомостей до ЄРДР за її заявою; зобов`язати уповноважених осіб Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області внести відомості до ЄРДР за її заявою від 13 квітня 2023 року. В обгрунтування вказаних вимог ОСОБА_3 зазначила, що нею 13.04.2023 року було подано заява у порядку статті 214 КПК України, проте у встановлений КПК України строк відомості до ЄРДР не були внесені, витяг з ЄРДР заявнику не надано.

Позиція учасників розгляду скарги.

ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилася від заявлених вимог не відмовилася.

Представники Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області до зали судових засідань не з`явились, належним чином повідомлялись про дату, час та місце розгляду скарги.

Відповідно до частини 3 статті 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду скарги.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Статтею 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, дізнавача, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Пункт 1 частини 1 статті 303 КПК України визначає, що на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

При дослідженні матеріалів скарги, встановлено, що 13.04.2023 року ОСОБА_3 подала до відділу поліції №2 Одеського РУП №1 ГУНП в Одеській області, заяву згідно статей 55, 214 КПК України, відповідно до якої просила внести відомості до ЄРДР згідно частини 1 статті 214 КПК України, а саме: відомості про вчинення кримінального правопорушення за ознаками ч.1 ст.384 КК України відносно ОСОБА_4 .

Вказана заява була перенаправлена до Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області, супровідним листом від 25.04.2023 року № 5083.

Листом від 05.06.2023 року за вих.№67/7273 ОСОБА_3 було повідомлено що її заява була зареєстрована ЖЄО №2113 від 11.05.2023 року, керівницством відділу уважно розглянута та пісдаві вимог Закону України «Про звернення громадян» та з`ясовано, що не встановлено данних вказуючих про наявність ознак кримінального правопорушення, а тому матеріали перевірки списані до діловодства відділу поліції отримала відповідь.

Тобто заяву ОСОБА_3 від 13.04.2023 року не було зареєстровано в ЄРДР.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року (справа №818/1526/18), у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Положення статті 1 Закону України «Про звернення громадян» (далі Закон) визначає, що громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.

Стаття 24 Закону визначає, що особи, винні у порушенні цього Закону, несуть цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність, передбачену законодавством України.

ОСОБА_3 в діях ОСОБА_4 вбачає склад кримінального правопорушення, що передбачений ч.1 384 КК України.

Слідчий суддя зазначає, що стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання вказаних завдань і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів.

Чинним КПК України закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки). Так, згідно вимог ч. 1 та 2 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Проте така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається в тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України).

У свою чергу, якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_5 від 17 червня 2020 року, у пункті 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду також у своїй постанові від 16 травня 2019 року (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив: «...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду в ухвалі від 31 січня 2023 року (справа № 991/6523/22) зробила висновок, що закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Оскільки слідчим відділом не проведено належну перевірку аргументів ОСОБА_3 , слідчий суддя прийшов до висновку, що наразі наявні правові підстави для зобов`язання уповноважених осіб Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 13.04.2023 року, та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Проте, слідчий суддя зазначає, що заявник не вправі надавати слідчому (прокурору) вказівки щодо того, за якою саме правовою кваліфікацією необхідно вносити відомості про вчинені кримінальні правопорушення до ЄРДР, натомість, попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) КК України на підставі зазначених у заяві обставин, згідно приписів пункту 5 частини 5 статті 214 КПК України, здійснюється відповідною службовою особою, уповноваженою на прийняття та реєстрацію заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення при внесенні відомостей до ЄРДР, а не заявником.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Одеського апеляційного суду від 16 лютого 2021 року (справа 522/21516/20).

Керуючись статтями 303, 304, 306, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність СВ Роздільнянського ВП ГУНП в Одеській області, щодо невнесення відомостей до ЄРДР задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважених осіб СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 13.04.2023 року, та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Роз`яснити, що відповідно до частини четвертої статті 535 КПК України органи, особи, які виконують судове рішення, повідомляють суд, який постановив судове рішення, про його виконання. В іншій частині відмовити.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 17 червня 2020 року №4-р(ІІ)/2020 (справа №3-180/2018 (1644/18) положення частини третьої статті 307 Кримінального процесуального кодексу України щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, визнані неконституційними, втрачають чиність з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення.

У зв`язку з чим, ухвала в частині невнесення відомостей до ЄРДР може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1