Справа № 761/3581/20
Провадження № 1-кп/761/1311/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2023 року м. Київ

Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання - ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , без постійного місця проживання у м. Києві, раніше не судимого

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, у кримінальному провадженні №0008186 від 27.08.2019,-

В С Т А Н О В И В:

25.04.2023 ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва надано дозвіл на затримання з метою приводу обвинуваченого у кримінальному провадженні №008186 від 27.08.2019 ОСОБА_5 , для участі у розгляді клопотання про застосування стосовного нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

07.07.2023 обвинуваченого ОСОБА_5 затримано на підставі вказаної ухвали суду.

В обґрунтування клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою прокурор зазначає, що Шевченківським районним судом м. Києва здійснюється розгляд кримінального провадження №0008186 від 27.08.2019 за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 289 КК України. Обвинувачений неодноразово не з`являвся в судові засідання, про причини неявки не повідомляв. Враховуючи, що вина підтверджується зібраними кримінальному провадженні доказами, та існують ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України. Інші більш м`які запобіжні заходи не можливо застосувати до обвинуваченого.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, просив застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Обвинувачений підтримав позицію захисника, однак просив застосувати домашній арешт.

Вивчивши клопотання, заслухавши пояснення учасників судового провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.

25.04.2023 ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва надано дозвіл на затримання з метою приводу обвинуваченого у кримінальному провадженні №0008186 від 27.08.2019 ОСОБА_5 , для участі у розгляді клопотання про застосування стосовного нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

07.07.2023 ОСОБА_5 було затримано на підставі вищевказаної ухвали суду.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання таким ризикам.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам зокрема: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду та незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Суд вважає, що застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних із позбавленням волі не можливо, оскільки з обвинувачений не з`являвся в судові засідання, суд про причини неявки не повідомляв, у зв`язку з чим, з 25.04.2023 року, на підставі ухвали Шевченківського районного суду м. Києва був оголошений у розшук.

Також, приймаючи до уваги обставини, передбачені ст.178 КПК України, у т.ч. вік, стан здоров`я відсутність місця роботи, відсутність утриманців, обставини вчинення злочину, відсутність судимостей та інші дані, що характеризують особу підозрюваного, а також з огляду на суспільну небезпечність кримінальних правопорушень у вчиненні яких він підозрюється, аналізуючи наведене у сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Враховуючи вищевикладене, обґрунтування клопотання про застосування запобіжного заходу, беручи до уваги суть інкримінованого правопорушення, з метою запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду, та перешкоджання кримінальному провадженню що свідчить про неможливість запобігання цьому ризику шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. Тому, за таких обставин суд вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді виді тримання під вартою з метою забезпечення кримінального провадження.

Керуючись ст. ст.177, 183, 194, 309 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання, - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб.

Строк дії ухвали про тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначити тривалістю до 05.09.2023 включно.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу в розмірі 15 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 40 260 (сорок тисяч двісті шістдесят) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншими фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави: (код ЄДРПОУ - 26268059, банк - Державна казначейська служба України м.Київ, МФО 820172, розрахунковий рахунок UA1012089, отримувач - ТУДСАУ в місті Києві, призначення платежу - застава за обвинуваченого).

Обвинувачений або заставодавець має право в будь-який момент внести заставу в розмірі, зазначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом терміну дії ухвали.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 , у разі внесення застави, такі обов`язки:

- прибувати до суду за першою вимогою;

- не відлучатися за межі м. Києва, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- здати до зберігання відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , що в разі внесення застави у встановленому в даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, що підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок повинен бути наданий уповноваженій посадовій особі Київського СІЗО або уповноваженій особі установи, де останній буде утримуватись під вартою. Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена посадова особа Київського СІЗО або іншої установи, де обвинувачений утримується під вартою, негайно повинна здійснити розпорядження про звільнення обвинуваченого з-під варти і повідомити усно і письмово Шевченківський районного суд міста Києва.

Визначити строк дії покладених на обвинуваченого ОСОБА_5 ухвалою суду обов`язків терміном на 2 (два) місяці з моменту внесення застави у розмірі, визначеному судом.

У разі внесення застави, і з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти у зв`язку з внесенням застави, встановленої в даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі, якщо обвинувачений будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин або не повідомить про причини неявки, застава звертається в дохід держави, зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України і використовується в порядку, встановленому законом для використання судового збору.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 11.07.2023.

Суддя ОСОБА_1