Справа № 216/3325/23
провадження 1-кс/216/1516/23
УХВАЛА

іменем України

12 червня 2023 року місто Кривий Ріг

Слідчий суддя Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі судових засідань №2 приміщення суду клопотання слідчого СВ Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000052 від 07.04.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 199, ч. 2 ст. 204 КК України,

в с т а н о в и в:

Слідчий звернувся до слідчого судді із вказаним клопотанням, посилаючись на те, що в ході проведення досудового розслідування попередньо встановлено, що невстановлені особи, з січня 2022, за попередньою змовою, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення від реалізації незаконно виготовленої алкогольної продукції та тютюнових виробів, в порушення вимог ст. 226 Податкового Кодексу України та Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1251 від 27.12.2010, не маючи дозвільних документів здійснюють незаконне виготовлення алкогольної продукції з підробленими марками акцизного податку та здійснюють подальшу реалізацію вказаної продукції через торгівельні об`єкти розташовані на території м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

В подальшому в ході перевірки зазначеної вище інформації встановлено гр. ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які вступивши в змову на протязі тривало часу організували та здійснюють, виготовлення, зберігання та розповсюдження фальсифікованих тютюнових виробів з підробленими марками акцизного податку на території м. Кривого Рогу, Дніпропетровської області.

Зазначені вище особи використовують для зберігання та виготовлення фальсифікованої тютюнової продукції з підробленими марками акцизного податку приміщення орендованої квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , а також гаражне приміщення розташоване за адресою: АДРЕСА_2 в гаражно-будівельному кооперативі «Серпантин», блок № НОМЕР_1 , приміщення № НОМЕР_2 та № НОМЕР_3 .

В подальшому, зазначені вище особи виготовлену фальсифіковану тютюнову продукцію з підробленими марками акцизного податку транспортують на власних автомобілях марки MAZDA-6 д.н.з. НОМЕР_4 та марки RENAULT TRAFIK д.н.з НОМЕР_5 .

01.06.2023 на підставі ухвали слідчого судді Центрально-міського району м. Кривого Рогу від 17.05.2023 проведено обшук транспортного засобу, автомобілю марки «Renault» модель «Trafik», зеленого кольору, з державним номерним знаком « НОМЕР_5 », в ході якого виявлено та вилучено: чорнові записи; флеш накопичувач чорного кольору; візитки; транспортний засіб марки «Renault» модель «Trafik», зеленого кольору, з державним номерним знаком « НОМЕР_5 »; ключі від вказаного транспортного засобу; свідоцтво про реєстрацію вказаного транспортного засобу.

В ході проведення обшуку задокументовано протиправну діяльність певного кола осіб, яка пов`язана з виготовленням, реалізацією підроблених марок акцизного податку, алкогольних напоїв та тютюнових виробів з ними та без них на території м. Кривого Рогу, які мають ознаки речових доказів, тому слідчий просив накласти арешт на вказане майно.

Прокурор, слідчий у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду клопотання повідомлялися належним чином. Прокурор надав суду заяву, в якій просив клопотання задовольнити та розглядати за його відсутністю.

Володілець майна ОСОБА_6 у судове засідання не з`явився, про судове засідання повідомлявся належним чином завчасно, про причини неявки суд не повідомила.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, дійшов висновку про те, що клопотання підлягає частковому задоволенню із наступних підстав.

У відповідності з п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно яке використане як засіб чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегло на собі його сліди.

Відповідно до положення ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1)збереження речових доказів; 2)спеціальної конфіскації; 3)конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

При цьому, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті (ст. 98 КПК України).

Згідно з ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно ч.2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Таким чином, оскільки документи та предмети у вигляді чорнових записів, флеш накопичував чорного кольору, візитки, тимчасово вилучені під час обшуку з автомобілю марки RENAULT TRAFIK д.н.з НОМЕР_5 , який належить ОСОБА_5 , може містити у собі сліди злочину, які можуть бути встановлені під час експертного дослідження та інших слідчих дій. Тому, з урахуванням вимог ч.2 ст. 170 КПК України, а також з метою збереження вказаного майна як доказу вчинення кримінального правопорушення, застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт тимчасово вилученого майна, вважається обґрунтованим та доцільним.

Щодо інших вимог клопотання, слід зазначити наступне.

Статтею 41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Окрім того, ч. 2 ст. 328 ЦК України передбачає, що право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

До основних стандартів у сфері правового регулювання відносин власності належить Загальна декларація прав людини (1948) та Європейська конвенція про захист прав людини та основоположних свобод (1950), учасником яких є Україна.

Стаття 17 Загальної декларації прав людини проголошує право приватної власності як основне і невідчужуване право людини.

Конвенція про захист прав і основоположних свобод є міжнародним договором, який закріплює певний перелік найбільш важливих для людини суб`єктивних прав. Складовою цієї Конвенції є окремі протоколи, які доповнюють та розвивають її положення.

Так, положеннями ст. ст. 2, 7 КПК України визначені завдання кримінального судочинства, відповідно до яких, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться: верховенство права, недоторканність права власності, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

При розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст.ст. 170-173 КПК України, для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати правову підставу для арешту майна, яка має бути викладена у клопотанні слідчого та відповідати вимогам закону.

Вказана норма узгоджується зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

У клопотанні слідчого не обґрунтовано у достатній мірі, які саме сліди або інші відомості кримінального правопорушення може зберегти на собі автомобіль, власником якого є ОСОБА_5 , а володільцем якого є ОСОБА_6 , яким чином автомобіль може бути використаний як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, зважаючи на те, що матеріали кримінального провадження, додані до клопотання, не містять будь-яких доказів щодо використання вказаного транспортного засобу як знаряддя вчинення злочину. При цьому, постанова про долучення зазначеного транспортного засобу в якості речового доказу з належним обґрунтуванням вказаної слідчої дії, матеріали клопотання не містять.

У клопотанні також взагалі не зазначено які саме дії передбачається провести за допомогою вилученого автомобіля, під час яких можуть бути виявленні певні докази.

Таким чином, оскільки під час судового розгляду слідчим та прокурором належним чином не обґрунтована необхідність арешту майна, не доведено, що вилучене майно відповідає критеріям, встановленим ст. 98 КПК України, зокрема, не надано належних доказів, що вилучений під час обшуку автомобіль являвся знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберіг на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, слідчий суддя вважає вимоги клопотання в частині накладення арешту на транспортний засіб, який знаходиться у власності ОСОБА_5 , необґрунтованими.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 100, 131, 132, 167, 170-172-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого СВ Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити частово.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, - на чорнові записи, флеш накопичувач чорного кольору, візитки, які були вилучені 01.06.2023 на підставі ухвали слідчого судді Центрально-міського району м. Кривого Рогу від 17.05.2023 в процесі проведення обшуку транспортного засобу марки «Renault» модель «Trafik» зеленого кольору з державним номерним знаком « НОМЕР_5 ». В решті вимог клопотання, зокрема, про накладення арешту на транспортний засіб марки «Renault» модель «Trafik» зеленого кольору з державним номерним знаком « НОМЕР_5 », ключі від вказаного транспортного засобу та свідоцтво про реєстрацію вказаного транспортного засобу відмовити.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором, в тому числі, у відповідності до ст. 169 КПК України.

Особі, в провадженні якої перебувають матеріали кримінального провадження № 0000052 від 07.04.2022 р. забезпечити схоронність арештованого майна у відповідності до Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду, затвердженої спільним наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, ДПА України, СБУ, Верховного Суду України, Державної судової адміністраціївід 27.08.2010 N 51/401/649/471/23/125 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала слідчого судді, яка набрала законної сили, обов`язкова для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягає виконанню на всій території України.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_7