Справа № 645/4818/23
Провадження № 1-кс/645/1026/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2023 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання про проведення про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0001204 від 01.09.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, -

в с т а н о в и в:

Прокурор Немишлянської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 звернувся до Фрунзенського районного суду м. Харкова з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001204 від 01.09.2023 року.

Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області знаходяться матеріали кримінального провадження № № 0001204 від 01.09.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України. В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повторно, шляхом обману, незаконно заволодів мобільним телефоном Xiaomi Redmi Note 11S Graphite Gray, який належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (ІТС ІПНП 10689 від 01.09.2023). 04.09.2023 року в ході допиту потерпілий ОСОБА_5 повідомив, що 21.08.2023 року близько 05:10 год. до нього підійшов раніше незнайомий йому хлопець, близько 16 років, худорлявої тілобудови, з чорним волоссям, був одягнутий у спортивний одяг темного кольору та попросив мобільний телефон потерпілого, для здійснення телефонного дзвінку, на що останній погодився. На той момент у потерпілого був у власності мобільний телефон Xiaomi Redmi Note 11S Graphite Gray 6 GB RAM 128 GB ROM, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_1 , який був ним придбаний 18.04.2023 року за 10349,00 грн у магазині ТОВ «СМАРТ РЕЗОЛЮТ», станом на 21.07.2023 був у робочому стані, пошкоджень не мав. Одразу після того як ОСОБА_5 дав хлопцю телефон, останній разом з телефоном побіг вздовж Стадіонного проїзду у м. Харкові, та зник з поля зору потерпілого. 11.09.2023 року до СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про добровільну видачу працівникам поліції мобільного телефону Xiaomi Redmi Note 11S Graphite Gray 6 GB RAM 128 GB ROM IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_1 . У подальшому, 12.09.2023 року в період часу з 10:10 год. по 10:25 год. в службовому кабінеті №61 СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області слідчим ОСОБА_7 проведено огляд предмет у, який добровільно видав свідок ОСОБА_6 , а саме: мобільного телефону Xiaomi Redmi Note 11S Graphite Gray 6 GB RAM 128 GB ROM IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_1 . Внаслідок чого слідчим СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 винесено постанову про визнання вказаного предмета речовим доказом, місцем зберігання якого визначено камеру зберігання речових доказів ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області.

У клопотанні зазначено, що встановлено достатньо даних, які свідчать про те, що мобільний телефон Xiaomi Redmi Note 11S Graphite Gray 6 GB RAM 128 GB ROM IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_1 містить на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та інші відомості, які можуть бути використані як доказ під час кримінального провадження, а тому них доцільно накласти арешт на вказаний речовий доказ з метою його збереження та недопущення його знищення, пошкодження, приховування, перетворення або відчуження.

Прокурор у судове засідання не з`явився, через канцелярію подав заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав у повному обсязі.

Підстав для визнання явки прокурора обов`язковою слідчий суддя не вбачає.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали, додані до клопотання, приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

13.09.2023 року до Фрунзенського районного суду м.Харкова надійшло клопотання про накладення арешту на майно, тимчасово вилученого 12.09.2023 року. Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна не порушені.

Судом встановлено, що в провадженні СВ ВП № 2 ХРУП № 2 знаходяться матеріали кримінального провадження щодо кримінального правопорушення, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.09.2023 року за № 0001204 , за ознаками ч. 2 ст. 190 КК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що 12.09.2023 року ОСОБА_6 , добровільно видав слідчому СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області: Redmi Note 11S Graphite Gray.

12.09.2023 року складено протокол огляду предмету згідно до якого об`єктом огляду є мобільний телефон: Xiaomi Redmi Note 11S Graphite Gray 6 GB RAM 128 GB ROM IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_1 в захисному чохлі чорного кольору. Екран мобільного телефону має незначні потертості та пошкодження захисного захисному чохлі, на задній поверхні у верхній третині наявні потертості. Огляд проводився в приміщенні службового кабінету ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області при денному освітленні. Під час огляду застосовувалась фотозйомка.

Постановою слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 від 12.09.2023 року мобільний телефон Xiaomi Redmi Note 11S Graphite Gray 6 GB RAM 128 GB ROM IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_1 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0001204.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з вимогами п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Таким чином, доведено, що тимчасово вилучене свйно, вказанк у клопотанні, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

У питанні визначення місця зберігання майна слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Згідно з п. 4 «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», речові докази, зберігаються до передачі їх суду в органі, у складі якого функціонує слідчий підрозділ, або інших місцях зберігання, визначених у цьому Порядку.

Окрім того, постановою про визнання речових доказів від 12.09.2023 року вже було визначено місце зберігання речового доказу у кримінальному провадженні № № 0001204 у камері зберігання речових доказів ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області.

Тому, слідчий суддя відмовляє в задоволенні клопотання у частині покладання на слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 обов`язку визначення місця зберігання тимчасово вилученого майна та вважає доцільним визначити місце зберігання майна у камері схову речових доказів ВП №2 ХРУП №2 ГУНП України в Харківській області.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 100, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Клопотання про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, яке 08.05.2023 року було видане ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме: мобільний телефон Xiaomi Redmi Note 11S Graphite Gray 6 GB RAM 128 GB ROM IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_1 .

Визначити місце зберігання майна, на яке накладено арешт даною ухвалою, по кримінальному провадженню № 0001204 від 01.09.2023 року, у камері схову речових доказів ВП №2 ХРУП №2 ГУНП України в Харківській області.

У задоволенні решти вимог клопотання відмовити.

Виконання ухвали доручити ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області та Немишлянській окружній прокуратурі м. Харкова.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1