У Х В А Л А

про звернення застави в дохід держави

копія
Справа № 399/39/19 Провадження № 1-кп/401/17/23

29 червня 2023 року м. Світловодськ

Світловодський міськрайонний суд Кіровоградської області, в складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря ОСОБА_2 ,

сторони справи: прокурор ОСОБА_3 ,

представник потерпілої особи ОСОБА_4 ,

обвинувачені ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

захисник ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань суду кримінальне провадженні, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 вересня 2018 року за №0000295 за обвинуваченням:

- ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Переров Житковицького району Гомельської області Республіки Білорусь, громадянина України, із професійно-технічною освітою, одруженого, не працюючого, раніше не судимого, який зареєстрований та фактично проживає в АДРЕСА_1 ,

- ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Охтирка Сумської області, громадянина України, не одруженого, який не працює, раніше не судимого, який зареєстрований за адресою АДРЕСА_2 , фактично проживає за адресою АДРЕСА_3 ,

- ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м. Суми, громадянина України, із професійно-технічною освітою, одруженого, не працюючого, раніше не судимого, який не має реєстрації місця проживання, на момент затримання фактично проживав у АДРЕСА_4 , до травня 2018 року проживав без реєстрації у АДРЕСА_5 ,

- у вчиненні злочинів, передбачених ч.4 ст.185, ч.2 ст.292 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До суду на підставі ухвали Кропивницького апеляційного суду від 31 січня 2019 року надійшов затверджений прокурором обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000295 відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 вересня 2018 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_8 у вчиненні злочинів, передбачених ч.4 ст.185, ч.2 ст.292 КК України.

Ухвалою суду від 14 березня 2019 року у справі призначено судовий розгляд у відкритому судовому засіданні.

У судове засідання 29 червня 2023 року, будучи належним чином повідомлений про час, дату і місце судового розгляду справи, обвинувачений ОСОБА_8 черговий раз не з`явився та особисто не повідомив суд про причини своєї неявки, порушивши покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, встановлені вимогами п.1, п.2 ч.7 ст. 42, ч.5 ст. 194 КПК України.

У зв`язку з черговою неявкою обвинуваченого ОСОБА_8 в судове засідання, суд, відповідно до ч.9 ст. 182 КПК України, за власною ініціативою в судовому засіданні поставив питання про звернення застави в дохід держави.

У судовому засіданні прокурор Світловодського відділу Олександрійської окружної прокуратури ОСОБА_3 не підтримала питання про звернення в дохід держави застави, яку було внесено під час застосування до обвинуваченого ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою під час досудового розслідування. Прокурор зазначила, що обвинувачений ОСОБА_8 не прибув в судові засідання з поважних причин, так як за повідомленням захисника ОСОБА_7 , обвинувачений перебуває на військовій службі. При цьому пояснив, що повідомлення захисника про причини неявки обвинуваченого прокурором не перевірялися.

Представник потерпілої особи, ОСОБА_4 при вирішенні питання покладається на розсуд суду.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_7 повідомив, що у телефонній розмові обвинувачений ОСОБА_8 у травні 2023 року йому повідомив, що з травня проходить військову службу в ЗСУ і буде знаходитися протягом місяця на навчанні в Англії. На підтвердження ОСОБА_8 через мобільний зв`язок надіслав захиснику фото витягу наказу від 11 травня 2023 року та довідки №978 від 16 травня 2023 року. Захисник в судовому засіданні 05 червня 2023 року надав суду заяву з копіями наказу від 11 травня 2023 року та довідки №978 від 16 травня 2023 року військової частини НОМЕР_1 , та з вказаних причин просив відкласти судове засідання на іншу дату. Посилаючись на вказану причину неявки обвинуваченого захисник у судовому засіданні 29 червня 2023 року просив вважати неявку обвинуваченого ОСОБА_8 до суду з поважних причин і не стягувати внесену за обвинуваченого ОСОБА_8 заставу в дохід держави.

У судовому засіданні обвинувачені ОСОБА_5 , ОСОБА_6 підтримали захисника.

Заслухавши прокурора, представника потерпілої особи, захисника, обвинувачених, дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є: складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; поведінка учасників кримінального провадження; спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.

Відповідно до ч.1 ст.318 КПК України судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку.

Відповідно до ч.1 ст.322 КПК України судовий розгляд відбувається безперервно, крім часу, призначеного для відпочинку.

Світловодським міськрайонним судом з березня 2019 року здійснюється судовий розгляд кримінального провадження, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 вересня 2018 року за №0000295, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_8 та ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч.4 ст.185, ч.2 ст.292 КК України.

Згідно матеріалів кримінального провадження ОСОБА_8 , а також ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, відповідальність за які передбачена ч. 2 ст. 292 КК України за ознаками умисного пошкодження магістрального нафтопроводу, що призвело до порушення його нормальної роботи, та спричинило небезпеку для життя людей, здійсненому за попередньою змовою групою осіб, та ч. 3 ст. 185 КК України за ознаками таємного викрадення чужого майна (крадіжки) у великих розмірах, вчиненої за попередньою змовою групою осіб, за таких обставин.

Досудовим розслідуванням встановлено, що приблизно в травні 2018 року ОСОБА_8 за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , шляхом пошкодження належного Акціонерному товариству «Укртранснафта» магістрального нафтопроводу «Кременчук-Херсон» , розташованого на околиці с. Зибкове Онуфріївського району Кіровоградської області, незаконно втрутилися в роботу технологічного обладнання, що призвело до порушення нормальної роботи вказаного нафтопроводу «Кременчук-Херсон» та для подальшого викрадення з нього сирої нафти.

Продовжуючи свої протиправні дії, в період часу з кінця червня 2018 року по 17 вересня 2018 року ОСОБА_8 за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , перебуваючи в дворі домоволодіння по АДРЕСА_4 , шляхом пошкодження належного Акціонерному товариству «Укртранснафта» магістрального нафтопроводу «Кременчук-Херсон», здійснили крадіжку належної Акціонерному товариству «Укртранснафта» сирої нафти із вказаного магістрального нафтопроводу, чим спричинили Акціонерному товариству «Укртранснафта» велику матеріальну шкоду на суму 351 786,74 грн.

При цьому, 17 вересня 2018 року на місці події в дворі домоволодіння по АДРЕСА_4 працівниками поліції під час вчинення злочину було затримано ОСОБА_8 , а також ОСОБА_10 і ОСОБА_6 .

Суд зазначає, що протягом судового розгляду справи за заявами захисника обвинуваченого ОСОБА_8 , адвоката ОСОБА_7 , про відкладення судових засідань, з квітня 2019 року 14 (чотирнадцять) судових засідань не відбулось, за вказаними заявами судовий розгляд справи відкладався через неявку обвинувачених та їх захисника.

Обвинуваченим в судових засіданнях судом неодноразово роз`яснювалися крім їх права, також їх обов`язки, а також наслідки їх невиконання.

Відповідно до вимог ч. 1 та п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходами забезпечення кримінального провадження є, зокрема, запобіжні заходи.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: особисте зобов`язання (1); особиста порука (2); застава (3); домашній арешт (4); тримання під вартою (5).

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (1); знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (2); незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні (3); перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (4); вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (5).

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених ч. ч. 3 або 4 ст. 183 КПК України.

Відповідно до вимог ч. ч. 1 і 3 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених ст. 177 КПК України, крім випадків, передбачених частиною п`ятою ст. 176 КПК України. Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених ст. 194 КПК України будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому ч. 4 ст. 194 КПК України.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п. п. 1 і 2 ч. 1 ст. 194 КПК України, але не доведе обставини, які передбачені п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч. ч. 5 і 6 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

З матеріалів кримінальної справи вбачається, що під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді Світловодського міськрайонного суду ОСОБА_11 від 19 вересня 2018 року задоволено клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_8 . Також, ухвалою слідчого судді визначено ОСОБА_8 заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складало 147 280 грн. 00 коп.

Підозрюваному ОСОБА_8 , вказаною ухвалою слідчого судді, було роз`яснено, що у разі внесення застави на нього покладається ряд процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати за викликами до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) докласти зусиль до пошуку роботи;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

У вересні 2018 року на виконання ухвали слідчого судді заставодавець вніс на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області суму застави в розмірі 147 280 грн., в зв`язку з чим підозрюваного ОСОБА_8 було звільнено з-під варти в порядку, передбаченому ч. 4 ст. 202 КПК України, з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до вимог абз. 3 ч. 4 ст. 202 КПК України, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Обов`язки обвинуваченого (підозрюваного), передбачені вимогами п. 1 ч. 7 ст. 42 КПК України, а саме: прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб, співпадають з періодом перебування особи у процесуальному статусі обвинуваченого (підозрюваного), їх виконання (реалізація) має здійснюватися безпосередньо обвинуваченим (підозрюваним) та не залежить від застосування до обвинуваченого (підозрюваного) запобіжного заходу.

Враховуючи викладе, суд приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді застави забезпечує виконання обвинуваченим (підозрюваним) як обов`язків, які передбачені п. п. 1-9 ч. 5 ст. 194 КПК України, та покладаються на нього судом, так і загальних процесуальних обов`язків, встановлених та покладених на нього процесуальним законом, зокрема, п. 1 ч. 7 ст. 42 КПК України, а тому неявка належним чином повідомленого обвинуваченого за викликом до суду без поважних причин та/або не повідомлення суду про причини своєї неявки, як і порушення покладених на нього судом при застосуванні запобіжного заходу обов`язків є підставами для звернення застави в дохід держави, що зокрема, прямо передбачено вимогами ч. 8 ст. 182 КПК України.

З приводу невиконання обвинуваченим ОСОБА_8 обов`язків, передбачених п. 1 ч. 7 ст. 42 і ч. 8 ст. 182 КПК України, суд зазначає наступне.

Ухвалою слідчого судді Світловодського міськрайонного суду ОСОБА_11 від 19 вересня 2018 року задоволено клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_8 . Також, визначено ОСОБА_8 заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складало 147 280 грн. 00 коп. Підозрюваному ОСОБА_8 , вказаною ухвалою слідчого судді, було роз`яснено, що у разі внесення застави на нього покладається ряд процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України:

Ухвалою слідчого судді від 14 листопада 2018 року про продовження строку дії обов`язків, передбачених запобіжним заходом також встановлено, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо, обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Обвинувачений ОСОБА_8 також неодноразово був повідомлений судом про необхідність виконання ним обов`язків, які передбачені п. 1 ч. 7 ст. 42 КПК України, що також підтверджується пам`яткою про права та обов`язки особи (обвинуваченого), яка бере участь у судовому розгляді, передбачені КПК України.

Після завершення допиту свідків, дослідження письмових та речових доказів, та перед допитом обвинувачених, обвинувачений ОСОБА_8 не з`явився у судове засідання призначене на 05 червня 2023 року, про яке в судовому засіданні 20 квітня 2023 року був належним чином повідомлений (а.с.121, том №4), що є порушенням його обов`язків, встановлених п. 1 ч. 7 ст. 42 та ч. 8 ст. 182 КПК України.

Також, обвинувачений ОСОБА_8 особисто не повідомив суд причини своєї неявки у судове засідання призначене на 05 червня 2023 року, що є порушенням його обов`язків, встановлених п. 1 ч. 7 ст. 42 та ч. 8 ст. 182 КПК України.

Про час та дату вказаного судового засідання обвинувачений був повідомлений належним чином у розумінні ч. 1 ст. 136 КПК України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 136 КПК України, належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом.

05 червня 2023 року в судовому засіданні за заявою захисника було оголошено перерву до 29 червня 2023 року для повторного виклику обвинуваченого ОСОБА_8 в судове засідання а також для перевірки достовірності повідомлення захисника про проходження ОСОБА_8 військової служби.

При цьому, в судовому засіданні захисник ОСОБА_7 заявив, що ним буде подано до суду завірені належним чином докази про причини неявки обвинуваченого ОСОБА_8 у судове засідання, та про дійсне проходження ним військової служби.

Крім того, в судовому засіданні суд зобов`язав прокурора надати для долучення до матеріалів справи відомості про застосовані запобіжні заходи щодо обвинувачених ОСОБА_8 , ОСОБА_12 , в тому числі, внесення за них застави.

Крім того, з метою перевірки достовірності проходження обвинуваченим ОСОБА_8 військової служби, суд направив запит командиру військової частини НОМЕР_1 стосовно підтвердження проходження ОСОБА_8 військової служби.

Проте, у судове засідання 29 червня 2023 року, будучи належним чином повідомлений про час, дату і місце судового розгляду справи, обвинувачений ОСОБА_8 черговий раз не з`явився, також особисто не повідомив суд про причини своєї неявки, порушивши покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, встановлені вимогами п.1, п.2 ч.7 ст. 42, ч.5 ст. 194 КПК України.

У зв`язку з черговою неявкою обвинуваченого ОСОБА_8 в судове засідання, суд, відповідно до ч.9 ст. 182 КПК України, за власною ініціативою в судовому засіданні поставив питання про звернення застави в дохід держави.

Розгляд питанняпро звернення застави в дохід держави, відповідно до вимог ч. 1 ст. 186 КПК України, судом проводиться невідкладно в судовому засіданні.

Належне повідомлення обвинуваченого про час та дату судового засідання, призначеного на 05 та 29 червня 2023 року, підтверджується його розпискою про отримання судової повістки від 20 квітня 2023 року (а.с.121, том №4), та довідкою про доставку повідомлення у додаток від 05 червня 2023 року (а.с.144, том №4) які доводять, що обвинувачений ОСОБА_8 про дату, час та місце розгляду кримінальної справи N399/39/19 повідомлений за номером телефону НОМЕР_2 05 червня 2023 року о 14:56:36, а також через його захисника, що свідчить про його обізнаність про призначені судові засідання.

Проте, обвинувачений повторно не повідомив суд про причини своєї неявки в судове засідання.

Крім того, захисник ОСОБА_7 в судовому засіданні 29 червня 2023 року повідомив, що у нього відсутні належні та посвідчені документи, які підтверджують перебування ОСОБА_8 на військовій службі. Також захисник повідомив, що не може вказати причини які йому перешкодили отримати такі документи та подати їх до суду.

Також, прокурором в судовому засіданні повідомлено, що факт проходження обвинуваченим ОСОБА_8 військової служби прокурором не перевірявся.

На запит суду, не надано відповідь командира військової частини НОМЕР_1 .

На підставі викладеного, суд визнає, що обвинувачений ОСОБА_8 , будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду в судові засідання 05 червня 2023 року та 29 червня 2023 року, також ОСОБА_8 двічі особисто не повідомив суд про причини своєї неявки в судові засідання, крім того, за повідомленням захисника обвинувачений ОСОБА_8 відлучився із населеного пункту, в якому він проживає та перебуває, без дозволу суду, та не повідомив суд про проходження ним військової служби, чим порушив покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, встановлені вимогами п.1, п.2 ч.7 ст. 42, ч.5 ст. 194 КПК України.

Вказані дії обвинуваченого перешкоджають кримінальному провадженню, що в силу вимог ч.1, п.4 ч.2 ст.177 КПК України є підставою для застосування запобіжного заходу.

Стосовно розгляду питання про звернення застави в дохід держави у зв`язку з відсутністю у судовому засіданні заставодавця суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог ч.3 ст.182 КПК України, при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків. У разі внесення застави згідно з ухвалою слідчого судді, суду щодо особи, стосовно якої раніше було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, передбачені цією частиною роз`яснення здійснюються уповноваженою службовою особою місця ув`язнення.

Відповідно до вимог ч. 8 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Зі змісту зазначених норм видно, що обов`язком заставоводавця є забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом до суду.

За таких обставин та з урахуванням того, що обвинувачений ОСОБА_8 не з`явився у судові засідання 05 червня та 29 червня 2023 року, причини неявки суду особисто повторно не повідомив, за повідомленням захисника ОСОБА_8 вибув з постійного місця проживання та перебування, що є порушенням ним обов`язків, встановлених п. 1 ч. 7 ст. 42 КПК України, і є підставою для звернення застави в дохід держави, яка визначена ч. 8 ст. 182 КПК України, суд приходить до висновку про необхідність звернення застави в дохід держави, внесеної за обвинуваченого заставодавцем у сумі 147 280 гривень.

Стосовно питання щодо залишення без змін застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави більшого розміру суд зазначає таке.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (1); знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (2); незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні (3); перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (4); вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (5).

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до вимог ч. 10 ст. 182 КПК України, у разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Суд приходить до висновку про відсутність необхідності застосовувати до обвинуваченого ОСОБА_8 інший запобіжний захід та вважає за необхідне визначити заставу у більшому розмірі розмірі.

Суд вважає, що застосування до обвинуваченого ОСОБА_8 діючого запобіжного заходу, зможе забезпечити його належну процесуальну поведінку та виконання ним процесуальних обов`язків обвинуваченого. З урахуванням того, що застава в розмірі 147280 грн. не забезпечила належної процесуальної поведінки обвинуваченого, суд приходить до висновку про необхідність застосування до нього запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі, який передбачено п.2 ч.5 ст.182 КПК України.

При визначенні розміру застави суд виходить з вимог наведених вище норм процесуального права, враховує принцип пропорційності та попередню неналежну процесуальну поведінку обвинуваченого. Суд вважає, що розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б останнього від порушення встановлених процесуальними нормами та/або покладених судом на нього обов`язків, забезпечувала його належну процесуальну поведінку, та не був надмірним. При цьому суд також враховує, що:

- застава може бути внесена, як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною та/або юридичною особою (заставодавцем), що передбачено вимогами ч. 2 ст. 182 КПК України;

- розмір застави для обвинуваченого ОСОБА_8, був раніше визначений у максимальних межах, які встановлені п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, тобто у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, а збільшення розміру застави, яка має застосовується у разі звернення застави в дохід держави, передбачене спеціальною нормою (абз. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України), що відповідає виключному випадку.

За таких обставин, суд вважає за можливе вийти за межі максимального розміру застави, встановленого вимогами п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України та визначити для обвинуваченого заставу у розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (станом на 01 січня 2023 року), що становить 268400 (двісті шістдесят вісім тисяч чотириста) гривень, яка на думку суду зможе забезпечити належне виконання останнім покладених на нього обов`язків, існуючим ризикам, та не буде для нього завідомо непомірною.

Суд також зазначає, що обов`язки, передбачені ч. 7 ст. 42 КПК України, починають свою дію з моменту вручення особі повідомлення про підозру, тобто набуття статусу підозрюваного, та діють протягом всього кримінального провадження, незалежно від набуття особою статусу обвинуваченого, а тому запобіжний захід у вигляді застави забезпечує виконання обов`язків безперервно та незалежно від статусу особи - підозрюваного чи обвинуваченого.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. ст. 182, 376 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Звернути у дохід держави заставу в розмірі 147 280 грн. внесену у вересні 2018 року заставодавцем на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області за обвинуваченого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , згідно з ухвалою слідчого судді Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_11 від 19 вересня 2018 року у справі №401/2433/18, провадження №1-кс/401/726/18.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 268400 (двісті шістдесят вісім тисяч чотириста) гривень.

Застава може бути внесена обвинуваченим, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_8 , що на нього покладено такі обов`язки:

1) прибувати за викликами до суду;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) докласти зусиль до пошуку роботи;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її проголошення. Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Повний текст ухвали виготовлений та проголошений 30 червня 2023 року.

Суддя Світловодського міськрайонного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1

Згідно з оригіналом