Справа № 359/6310/23
Провадження № 1-кп/359/560/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 серпня 2023 м. Бориспіль

Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

Головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участі:

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілої ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження №0001634, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.12.2022, що надійшло до суду з обвинувальним актом за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Селичівка Баришівського району Київської області, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,

в с т а н о в и в:

26 грудня 2022 року приблизно о 19 годині 40 хвилин, водій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , керуючи технічно справним автомобілем марки «Hyundai Sonata» реєстраційний номер НОМЕР_1 , здійснюючи рух по вулиці Шевченка міста Бориспіль, в напрямку вулиці Коломичівська, де на перехресті вказаних вулиць, проявив злочинну недбалість, порушуючи п. 12.3 Правил дорожнього руху, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1306 від 10.10.2001 та введених в дію з 01.01.2002 (далі ПДР), не був уважним, не стежив за дорожньою обстановку, не переконавшись в тому, що це буде безпечно і не створить перешкоди іншим учасникам дорожнього руху, допустив наїзд на пішохода ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка в цей момент переходила проїжджу частину вулиці Шевченка зліва направо відносно напрямку руху автомобіля в межах дії дорожніх знаків 5.38.1 та 5.38.2 Правил дорожнього руху.

В результаті дорожньо - транспортної пригоди пішохід ОСОБА_4 отримала тілесні ушкодження у вигляді закритого перелому правої плечової кістки в області хірургічної шийки, перелому кісток носу та носової переділки зі зміщенням, перелому стінок гайморових пазух, перелому верхньої щелепи, перелому нижніх стінок орбіт, перелому лівої ви лицевої дуги, які відносяться до тілесних ушкоджень середнього ступеня тяжкості, що спричинили тривалий розлад здоров`я більш як 21 день.

Згідно висновку судової автотехнічної експертизи № 2880 від 19 травня 2023 встановлено, що в умовах даної дорожньо транспортної пригоди водій автомобіля марки «Hyundai Sonata» реєстраційний номер НОМЕР_1 ОСОБА_5 , в момент виникнення небезпеки для руху, повинен був негайно вжити заходів для зменшення швидкості руху аж до повної його зупинки, тобто діяти відповідно до вимог п. 12.3 Правил дорожнього руху України.

В умовах даної дорожньо транспортної пригоди водій автомобіля марки «Hyundai Sonata» реєстраційний номер НОМЕР_1 ОСОБА_5 з моменту виникнення небезпеку для рух мав технічну можливість зупинити керований автомобіль до місця наїзду на пішохода і запобігти цю подію, шляхом виконання вимог п. 12.3 Правил дорожнього руху України.

В умовах даної дорожньо транспортної пригоди дії водія автомобіля марки «Hyundai Sonata» реєстраційний номер НОМЕР_1 ОСОБА_5 не відповідали вимогами п. 12.3 Правил дорожнього руху України, створювали необхідні і достатні умови для настання події і складалися з ним в причинному зв`язку.

Таким чином, ОСОБА_5 обвинувачується у порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило потерпілому середньої тяжкості тілесні ушкодження, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України.

Підготовче судове засідання в судовому провадженні у першій інстанції є обов`язковою і самостійною стадією кримінального процесу, в якій суд визначає можливість на законних підставах призначати кримінальне провадження до судового розгляду.

Підставою для проведення такого засідання має бути надходження до суду одного з таких матеріалів: обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру, клопотання про застосування примусових заходів виховного характеру, клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності. Ніякі інші документи не можуть бути підставою для призначення підготовчого судового засідання.

З моменту одержання судом обвинувального акта та інших документів підозрюваний набуває статусу обвинуваченого (частина друга статті 42 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України). Одержавши один з чотирьох названих документів, суд своєю ухвалою не пізніше п`яти днів з дня їх надходження призначає підготовче судове засідання і доручає викликати учасників судового провадження (частина перша статті 314 КПК України). Відлік часу для призначення підготовчого судового засідання починається з наступного дня після одержання судом обвинувального акта або одного зі згаданих клопотань. Наприклад, якщо документи до суду надійшли в понеділок, підготовче судове засідання має бути призначене не пізніше суботи цього тижня.

Підготовче судове засідання відбувається за участю обвинуваченого (крім випадків, коли здійснювалося спеціальне досудове розслідування), прокурора, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. Після виконання вимог, передбачених статтями 342-345 цього Кодексу, головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.

Завданням підготовчого провадження є процесуальне та організаційне забезпечення проведення судового розгляду, ефективність якого залежить від повноти, всебічності та ретельності його підготовки, що значною мірою ускладнюється нормами частини четвертої статті 291 КПК України, за буквальним змістом яких надавати суду будь-які документи, окрім обвинувального акту, реєстру матеріалів досудового розслідування, цивільного позову, розписки обвинуваченого про одержання цих документів, до початку судового розгляду забороняється.

У підготовчому судовому засіданні суд повинен вирішити, серед іншого, питання щодо затвердження угоди, різновидом якої є угода про примирення потерпілого з обвинуваченим.

Під час підготовчого судового розгляду потерпіла ОСОБА_4 надала письмову заяву про звільнення обвинуваченого ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності на підставі ст. 46 КК України та посилається на те, що їй відшкодовано моральну шкоду в повному обсязі. Вони примирилися.

В підготовчому судовому засіданні ОСОБА_5 визнав вину у вчиненні кримінального правопорушення. Фактичні обставини справи не оспорює, також зазначив, що він примирився із потерпілою та просив кримінальне провадження відносно нього закрити за даних підстав.

Прокурор не заперечував проти закриття кримінального провадження відносно обвинуваченого на підставі ст.46 КК України.

Дії ОСОБА_5 кваліфікуються за ч. 1 ст. 286 КК України, як порушення під час керування транспортним засобом правил безпеки дорожнього руху, що спричинило потерпілому середньої тяжкості тілесні ушкодження. Таку кваліфікацію суд вважає правильною.

Водночас, обвинувачений ОСОБА_5 підтримав заяву потерпілої про звільнення його від кримінальної відповідальності на підставі ст. 46 КК України та посилається на те, що потерпілій відшкодовано моральну шкоду в повному обсязі. Вони примирилися та просив задовольнити подане клопотання.

Відповідно до Постанова ВСУ №5-27кс16 від 31.03.2016, суд наголошує, що примирення є комплексним, міжгалузевим інститутом кримінального та кримінального процесуального законодавства, спрямованого на задоволення/відновлення прав потерпілого та заохочення позитивної посткримінальної поведінки суб`єкта злочину. На забезпечення дієвості правових механізмів інституту примирення, його цілей і мети впливають «складні» зв`язки між принципами публічності і диспозитивності. Враховуючи високі стандарти, які існують у сфері захисту людини та основоположних свобод, і більшу рішучість, яка відповідно й неминуче вимагається при оцінці порушень основоположних цінностей демократичного суспільства. Суд надає особливого значення існуванню в інституті примирення конкуренції принципів публічності і диспозитивності, яка визначає пріоритети публічного і приватного інтересів та їх взаємозв`язок.

Отже, суд вважає, що для встановлення співвідношення публічних і приватних пріоритетів в інституті примирення сторін визначальною є категорія «інтерес». Функціональне призначення категорії інтерес у кримінальному процесі є невід`ємною складовою природи цього феномену. У цьому контексті суд так само приділяє увагу функціям інтересу, які не можуть бути залишені поза увагою, враховуючи, що питання, порушене заявником, розглядається в площині кримінального процесу.

Вивчивши клопотання потерпілої про звільнення від кримінальної відповідальності ОСОБА_5 у зв`язку із примиренням його з потерпілою, дослідивши наявні у розпорядженні суду матеріали кримінального провадження, заслухавши думки учасників судового провадження, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 46 КК України особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона примирилася з потерпілим та відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

У відповідності з ч. 4 ст. 286 КПК України якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Встановлено, що дії ОСОБА_5 кваліфіковано вірно за ч. 1 ст. 286 КК України, як порушення під час керування транспортним засобом правил безпеки дорожнього руху, що спричинило потерпілій середньої тяжкості тілесні ушкодження. ОСОБА_5 раніше не судимий. Вчинений ним кримінальний злочин з необережності. Клопотання, яке було заявлено в підготовчому засіданні потерпілою ОСОБА_4 підтверджує, що вони примирилася, вона немає до обвинуваченого вимог про відшкодування моральної шкоди. Між обвинуваченим та потерпілою відбулося примирення.

З огляду на ці обставини суд дійшов до переконання, що ОСОБА_5 , який раніше не судимий, допустимо звільнити від кримінальної відповідальності, а кримінальне провадження належить закрити.

Враховуючи, що судом прийнято рішення про звільнення ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням винного з потерпілою, що не є реабілітуючою підставою, слід стягнути з ОСОБА_5 на користь держави витрати пов`язані з призначенням і проведенням судових експертиз в розмірі 2265 грн. 36 коп.

Захід забезпечення у кримінальному провадженні у вигляді арешту накладеного ухвалами Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 29.12.2022 на автомобіль «Hyundai Sonata» реєстраційний номер НОМЕР_1 , скасувати.

Долю речових доказів вирішити відповідно до вимог ст.100 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. 46, ч. 1 ст. 286 КК України, ст.ст. 42, 100, 284, 318, 323, 324, 350, 372, 376 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Клопотання потерпілої ОСОБА_4 про звільнення обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від кримінальної відповідальності у порядку ст. 46 КК України, задовольнити.

Звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від кримінальної відповідальності, за обвинуваченням у вчиненні кримінального злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, у зв`язку з примиренням винного з потерпілим на підставі ст. 46 КК України.

Кримінальне провадження №0001634, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.12.2022, що надійшло до суду з обвинувальним актом за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, закрити.

Стягнути з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Держави України процесуальні витрати на залучення експерта в розмірі 2265 грн. 36 коп.

Захід забезпечення у кримінальному провадженні у вигляді арешту накладеного ухвалами слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 29.12.2022 на автомобіль «Hyundai Sonata» реєстраційний номер НОМЕР_1 , скасувати, а сам автомобіль залишити у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 7 днів з дня її проголошення через Бориспільський міськрайонний суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя: ОСОБА_1