Справа №694/2069/23
провадження № 1-кп/694/183/23
У Х В А Л А

04.09.2023 року місто Звенигородка

Суддя Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , розглянувши обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000330 від 09.07.2023 року за обвинуваченням ОСОБА_2 ,

у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

До Звенигородського районного суду Черкаської області 01.09.2023 надійшов вказаний обвинувальний акт.

В обвинувальному акті міститься клопотання прокурора про розгляд обвинувального акту в порядку спрощеного провадження без судового розгляду в судовому засіданні.

Особливості закінчення дізнання та направлення обвинувального акту щодо кримінального проступку для розгляду у спрощеному провадженні визначено статтями 301, 302 КПК України.

Частиною третьою статті 302 КПК України визначено, що до обвинувального акта з клопотанням про його розгляд у спрощеному провадженні повинні бути додані: 1) письмова заява підозрюваного, складена в присутності захисника, щодо беззаперечного визнання своєї винуватості, згоди із встановленими досудовим розслідуванням обставинами, ознайомлення з обмеженням права апеляційного оскарження згідно з частиною другою цієї статті та згоди з розглядом обвинувального акта у спрощеному провадженні; 2) письмова заява потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, щодо згоди із встановленими досудовим розслідуванням обставинами, ознайомлення з обмеженням права апеляційного оскарження згідно з частиною другою цієї статті та згоди з розглядом обвинувального акта у спрощеному провадженні; 3) матеріали досудового розслідування, у тому числі документи, які засвідчують беззаперечне визнання підозрюваним своєї винуватості.

Відповідно до ч. 3 ст. 382 КПК України суд має право призначити розгляд у судовому засіданні обвинувального акту щодо вчинення кримінального проступку та викликати для участі в ньому учасників кримінального провадження, якщо визнає це за необхідне.

Так прокурором заявлено цивільний позов про стягнення завданих правопорушенням збитків, про що вказано в обвинувальному акті. Вказаний цивільний позов вручено обвинуваченому, про що міститься відповідна розписка обвинуваченого, додана до обвинувального акту.

Ознайомившись з обвинувальним актом, реєстром матеріалів досудового розслідування та доданими до нього матеріалами, цивільним позовом, вважаю за необхідне, з урахуванням положень ч.3 ст. 382 КПК України, призначити розгляд обвинувального акту щодо вчинення кримінального проступку у судовому засіданні із викликом учасників кримінального провадження.

Разом з тим, відповідно до ст.61 КПК України, цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової та моральної шкоди та, яка в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила цивільний позов.

Згідно ч.ч.1,2 ст.62 КПК України, цивільним відповідачем у кримінальному провадженні може бути фізична або юридична особа, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану злочинними діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння та до якої пред`явлено цивільний позов у порядку, встановленому цим Кодексом. Права та обов`язки цивільного відповідача виникають з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду.

Відповідно до положень ч.ч.1,4,5 ст.128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства. Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Питання залишення позовної заяви без руху КПК України не врегульовані, тому суд керується вимогами ЦПК України.

Відповідно до частин 1 і 2 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви викладені у статтях 175-177 ЦПКУкраїни.

Дослідивши позовну заяву та додані документи, вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки вона подана з порушенням вимог ст.ст. 175 ЦПК України з наступних підстав.

При поданні позову позивачем не оплачено судовий збір. При цьому в поданій позовній заяві позивач, як на підставу звільнення від сплати судового збору покликається на ст. 5 Закону України «Про судовий збір», згідно якого від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх інстанціях звільняються позивачі у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Однак покликання позивача на ст. 5 Закону України «Про судовий збір» не може бути підставою для звільнення від сплати судового збору виходячи із наступного.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» передбачено, що у статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Прокурор Тальнівського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі КНП «Звенигородська багатопрофільна лікарня інтенсивного лікування» Звенигородської міської ради Звенигородського району Черкаської області, у якому просить стягнути з ОСОБА_2 на користь держави в особі КНП «Звенигородська багатопрофільна лікарня інтенсивного лікування» Звенигородської міської ради, Звенигородського району, Черкаської області, шкоду завдану в наслідок вчинення кримінального правопорушення у сумі 9047 грн. 82 коп. на рахунок КНП «Звенигородської багатопрофільної лікарні інтенсивного лікування» Звенигородської міської ради, Звенигородського району, Черкаської області, , Р/р НОМЕР_1 , АТ КБ Приватбанк, МФО 305299.

Як вбачається із матеріалів позовної заяви, такі не містять доказів того, що Звенигородській окружній прокуратурі завдано шкоду або матеріальні збитки внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Окрім того, прокурор Тальнівського відділу Звенигородської окружної прокуратури звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі КНП «Звенигородська багатопрофільна лікарня інтенсивного лікування» Звенигородської міської ради, Звенигородського району, Черкаської області. Однак КНП «Звенигородська багатопрофільна лікарня інтенсивного лікування» не відноситься до категорії осіб передбачених ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», які мають пільги щодо сплати судового збору.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту позовної заяви, в тому числі щодо оплати судового збору, особа, яка має намір подати позов до суду, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії. Це стосується і суб`єктів владних повноважень, які фінансуються з Державного бюджету України, зокрема в частині видатків на оплату судового збору, а тому держава повинна створити належні можливості і заздалегідь передбачити відповідні кошти на вказані цілі.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 2684.00 грн. та надати суду оригінал квитанції про оплату судового збору.

Вказану суму судового збору необхідно сплатити за такими реквізитами:

- Отримувач коштів: ГУК у Черк.обл./тг м.Звенигор/22030101,

- Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37930566

- Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

- Код банку отримувача (МФО): 899998,

- Рахунок отримувача: UA0023735,

- Код класифікації доходів бюджету: 22030101,

Враховуючи вищевикладене вважаю, що позовну заяву необхідно залишити без руху як неналежно оформлену, а позивач повинен в 10 ти-денний строк з моменту отримання копії ухвали усунути зазначені в ній недоліки.

На підставі викладеного, керуючись ст.381,382 КПК України, ст.. 175-177 ЦПК України, суддя

УХВАЛИЛА:

У задоволенні клопотання прокурора про розгляд обвинувального акту в порядку спрощеного провадження - відмовити.

Призначити підготовче судове засідання з розгляду кримінального провадження, внесеному у Єдиний реєстр досудових розслідувань № 0000330 від 09.07.2023 року відносно ОСОБА_2 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.2 ст. 125 КК України на 15год. 30 хв. 19 вересня 2023 року у приміщенні Звенигородського районного суду Черкаської області.

В підготовче судове засідання викликати осіб згідно до обвинувального акту.

Позовну заяву прокурора Тальнівського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_4 в інтересах держави в особі КНП «Звенигородська багатопрофільна лікарня інтенсивного лікування» Звенигородської міської ради, Звенигородського району, Черкаської області до ОСОБА_2 про відшкодування збитків завданих кримінальним правопорушенням - залишити без руху.

Позивач має право протягом строку, який не перевищує десяти днів з дня вручення йому ухвали, усунути недоліки позовної заяви. Якщо позивач усуне зазначені недоліки позовної заяви у визначений ухвалою строк, вона вважається поданою в день первісного її подання до суду, в противному випадку - вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1